Претрага
33 items
-
Mogućnost/verifikacija povećanja ulaznog kapaciteta tračnih transportera tehnološkog bunkera rezerve rovnog uglja drobilane Drmno
Nemanja Veljković (2023)U master radu sa temom „Mogućnost/ verifikacija povećanja ulaznog kapaciteta tračnih transportera tehnološkog bunkera rezerve rovnog uglja drobilane Drmno“ bavili smo se mogućnostima povećanja kapaciteta pomenutih tračnih transportera. Takodje, u ovom radu smo se pored površinskog kopa Drmno, njegovih rudarsko- geoloških, hidrogeoloških karakteristika, upoznali sa postrojenjem drobilane Drmno i obrađivali ulazne kapacitete postojećih tračnih transportera i svim opštim podacima i mogućnostima proširenja kapaciteta na UZ 4.1 i TB- 3. Na kraju ovog rada dat je zaključak i predlog i prikaz korišćene literature.rovni ugalj, tračni transporter, tehnološki bunker, kapacitet, površinski kop, drobilana Drmno, UZ 4.1, TB- 3Nemanja Veljković. Mogućnost/verifikacija povećanja ulaznog kapaciteta tračnih transportera tehnološkog bunkera rezerve rovnog uglja drobilane Drmno, 2023
-
Mehanizam nastanka bjelasičke klipe u internim Dinaridima severne Crne Gore
Katarina Stefanović (2024)Bjelasička klipa predstavlja segment Internih Dinarida na području severne Crne Gore. Područje obuhvata tektonski kontakt Drinsko-ivanjičke jedinice i Istočnobosansko-durmitorske jedinice, pri čemu se na širem području nalaze i jedinice Prekarst i Zona bosanskog fliša. Tektonska klipa Drinsko-ivanjičke jedinice, odnosno bjelasička klipa, kao i generalna tektonska evolucija područja u kom se ona nalazi, nisu izučeni u adekvatnoj meri. Stoga je cilj ovog rada pribavljanje novih podataka o tektonskoj evoluciji bjelasičke klipe, koji mogu biti značajan prilog za bolje poznavanje geodinamičke ...Interni Dinaridi, paleonaponska analiza, bi-direkciona ekstenzija, rased Skadar-Peć, dekstralno smicanje... stena Istočnobosansko-durmitorske Jedinice, pozicioniran na tački osmatranja T17 (Slika 4.1). Najbrojnije geološke strukture, vezane za ovu deformacionu fazu, Jesu rasedi. Rasedi su dominatno reversnog kretanja, uz generalno prisutnu ı komponentnu desnog ili levog kretanja. Dakle to su rasedi nastali ...
... tektonskih jedinica, prikazanih na karti (Slika 4.1), razmera stubova je 1:25 000 (modifikovano prema Stefanović & Krstekanić, 2024 i tamošnje reference). Crvena linija označava tektonski kontakt, a crvena strelica smer navlačenja Jjedinica. 4.1 Istočnobosansko-durmitorska jedinica Tvorevine ...
... ovać Miocen |Ladinski kat Perm B i __ Rased, siguran -'Krcdn–palcocm Anizijski kat -Mmmunikmn __-- _ Rased, pretpostavljen Čelo navlakc Slika 4.1 — Geološka karta istraživanog područja sa tačkama osmatranja (modifikovano prema Živaljević et al., 1981; Schmid et al., 2008, 2020; Stefanović & ...Katarina Stefanović . Mehanizam nastanka bjelasičke klipe u internim Dinaridima severne Crne Gore, 2024
-
Merenje i praćenje temperature u cevovodima
Jelena Plećaš (2024)U završnom radu pod naslovom „Merenje i praćenje temperature u cevovodima“ istražuje se značaj merenja temperature u industriji. Opisuje se kako je merenje temperature ključno za efikasno upravljanje procesima i održavanje sigurnosti.Postoje i razvijene su brojne metode merenja temperature, od kojih svaka ima svoju specifičnu primenu, u određenim oblastima. Rad obuhvata pregled razvoja termometrije, različite temperaturne skale, kao i detaljan prikaz instrumenata za merenje temperature. Posebna pažnja posvećena je greškama dodirnih termometara i metodama korekcije.Na kraju,rad se fokusira na ...... (Slika 4.1.): ?? Merenje temperature. https://www.braumsystems.com/mernoregulaciona-oprema-2/merenje-temperature/ 5 Otporni termometri za uvrtanje. https://termotehna.rs/?p=345 26 - priključna glava, - _ spoljašnja zaštitna cev, - merniuložak, - procesna konekcija. Slika 4.1. Osmovni ...
... da aaaaaaaaaaaeaogaaeaoaaattt 22 3.6.1. Optički pirometri sa vidljivim zračenjem .............n.... 23 MERENJE TEMPERATURE U CEVOVODIMA ... 26 4.1.Industrijski termometri........c.a a aaaaaaaaaaaaaovt 26 4.2. Primer sistema za merenje toplotne energije u toplani Vreoci ................. 29 4 ...
... odžavanja. Veoma je važno detaljno analizirati sve ove elemente, nabaviti adekvatnu opremu i pravilno montirati opremu u procesnim uslovima.?? 4.1. Industrijski termometri Otporni termomeri za uvrtanje namenjeni su za merenje temperature tečnih i gasovitih medija, na niskim i srednjim pritiscima ...Jelena Plećaš. Merenje i praćenje temperature u cevovodima, 2024
-
Стабилизација косине приступног пута у југоисточном делу површинског копа „Ћерамиде“
Никола Анђелић (2024)Експлоатација дацита као техничког камена се на површинском копу "Ћерамиде" врши дисконтуалном технологијом уз примену бушачко-минерских радова и високо капацитативне и габаритне опреме. Примане наведене технологије захтева стабилне и безбедне транспортне путеве како би се планирана производња и реализовала. Услед клизишта које је настало у зони главног извозног пута на површинском копу дацита "Ћерамиде" неопходно је обезбедити одговарајуће техничко решење којим би се косина пута довела у стабилно стање. У том смислу предложено је техничко решење са насипањем косине ...... .........aaaaaannnn.. 92 Rezime: Eksploatacija dacita kao tehničkog kamena se na površinskom kopu "Ćeramide" vrši diskontualnom tehnologijom uz primenu bušačko-minerskih radova i visoko kapacitativne ı gabaritne opreme. Primane navedene tehnologije zahteva stabilne ı bezbedne transportne ...
... ali precizno ı detaljno modeliranje. Ispunjavanjem 29 Nikola 4nđelić ovih uslova moguće je analizirati veliki broj karakterističnih slučajeva uz variranje uticajnih parametara 1 na taj način anlizirati brojna scenarija ponašanja ispitivanog objekta. Stabilnost kosina je u funkciji brojnih ...
... veliki broj analiza stabilnosti sa različitim kliznim krugovima i promenljivim vrednostima pritiska porne vode, kao i parametra čvrstoće smicanja tla, uz mali utrošak vremena. Proračun stabilnosti kosina po Bishop-ovoj metodi zasniva se, kao ı Fellenius-ovoj, na Jednakosti momenta spoljnih sila i ...Никола Анђелић. Стабилизација косине приступног пута у југоисточном делу површинског копа „Ћерамиде“, 2024
-
Tehnologija izrade i opremanje magacina eksploziva za potrebe ležišta bakra
Aleksandar Milojević (2024)Nakon radova otvaranja i početka eksploatacije, rudno telo bakra velikih rezervi zahteva i veliku količinu eksploziva da bi se ostvario zacrtan kapacitet. Samim tim, neophodno je izraditi funkcionalan magacin eksploziva koji će biti pristupačan svim horizontima i koji će moći da ispuni celokupni kapacitet svih horizonata. Obzirom da će se u magacinu skladištiti eksploziv, on mora ispunjavati specijalne uslove kako bi skladištenje bilo bezbedno. Neophodno je isprojektovati magacin tako da ispuni sve zahteve po pitanju količine i načina skladištenja eksploziva, ...... slobodne površine poprečnog preseka 4,71 m?, dimenzija profila 2 x 2,5 m. Situacioni plan magacina eksploziva 1 se može videti na slici 4.1. 15 Slika 4.1. Situacioni plan magacina eksploziva 1 4.2. Tehnički opis magacina eksploziva 2 (ME-2) Pristupni ventilacioni hodnik, kao i u prvom slučaju ...
... a na mestu utovaru materijala Iui=3,0 mg/s. Za vreme izvođenja bušačkih radova: gde su: Ibus — intenzitet izdvajanja prašine prilikom bušenja uz primenu tehničkih mera za njegovo smanjenje (2,1 mg/s), Na — maksimalno dozvoljena koncentracija mineralne prašine sa sadržajem slobodnog SiO> ...
... bušenju (1,6). 2,1 =-_________-0,7mš Q,83 – 0,04) . , _ 047 m /s Qz Za vreme utovara: gde su: li — intenzitet izdvajanja prašine prilikom utovara uz primenu tehničkih mera za njegovo smanjenje (3 mg/s), Na — maksimalno dozvoljena koncentracija mineralne prašine sa sadržajem slobodnog SiO- od ...Aleksandar Milojević. Tehnologija izrade i opremanje magacina eksploziva za potrebe ležišta bakra, 2024
-
Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun
Anja Dević (2024)U ovom završnom radu prikazani su literaturni podaci koji se odnose na geotehničke karakteristike terena izgrađenih od lesa na primeru šireg istražnog prostora, tzv. Zemunskog lesnog platoa, kao i rezultati detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun. U prvom delu rada prikazani su uslovi nastanka karakteristične makroporozne strukture lesa i njen uticaj na fizičko-mehaničke karakteristike i stabilnost terena izgrađenih od lesa. Na osnovu analize i interpretacije rezultata detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun prikazane su ...... gornje - nadizdanske zone, uslovili su u njemu znatno veću deformabilnost, od lesa donje -– nadizdanske zone. Klasični edometarski opiti na uzorcima uz uvažavanje uticaja provlaživanja, dali su, za prvi horizont lesa module stišljivosti ispod 5 000 kPa. U dubljim delovima (do nivoa izdani) za isti ...
... Pri velikom pritisku konsolidacije les se ponaša kao nevezana zrnasta, plastična, deformabilna struktura. 3. Pri velikom pritisku konsolidacije, uz osetnije povećanje sadržine vode (preko granice plastičnosti, do vlažnosti wp < w < wi) les se ponaša kao plastična, tJ. visokoplastična sredina ...
... okviru same lesne serije nepovoljnija dinamička svojstva su u području visokih kota, odnosno debele nadizdanske zone. Ovo naročito dolazi do izražaja uz lesni odsek ka Dunavu. - Prostor lesnog platoa sa kotama 90-114 metara Je VII b seizmičkog stepena, sa koeficijentom seizmičnosti Ks=0.025, i stepenom ...Anja Dević. Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun, 2024
-
Одређивање оптималне производње дубинске пумпе на клипним шипкама
Небојша Савић (2024)Дужи временски период током историје производње нафте, дубинске пумпе на клипним шипкама су први и у многим случајевима једини избор када су у питању механичке методе експлоатације. Правилан одабир сваког појединачног елемента система омогућава оптимизацију која са собом повлачи бенефите у виду повећавања ефикасности и смањења трошкова. Тренутно примењени систем дубинских пумпи на клипним шипкама на лежишту „Н“ обезбеђује стабилну производњу и реализацију годишњих планова производње без већих проблема. У овом раду је приказан начин оптимизације производње дубинским пумпама ...... 'KaGa;n os THIpnxnarma rnama 'Konrpareronm Cauka 4.1. Ifospuuncka onpea 3a Oy6uuHcko nyna!be ( JOURNAL OF PETROLEUM TECHNOLOGY/Legends of Artificial Lift-Part 3 URL: https://jpt.spe.org/legends-artificial-lift-part-3-history ) 4.1. Kauajbka KauaJbke cy MeXaHHuKcC HHCTAaJaHjC HOCTAaBJBCHC ...
... aHKČP......aaaaaannaaaaaaaaaaaaanaaaanaaaeaeaeeeaeaaaaaaaaaeaaaetatetakekekNe 25 4. IIOBPIIIMHCKA OIIPEMA 3A /[yYBHHCKO IIYMITIASMĐE.......nan a 26 4.1. KadajbKa.aa a aaaaaa a aaa a aaaaaaaaaaaa a aaaaaaaagaaeaaaoaaaaaakati 27 4.2. IIOrOHCKH MOTOP......aaaaaaaa a aanaaaaaaaaanaaeanaeaeaeaeaeaaeaea ...
... KaHIIHHM IIDČHOCHHKOM OJI BpaTHJIa MoToPpa JIo BpaTHjma peJlyKTopa. IIpHMep o3Hake KauaJbKe rpeMa API crannapyny: C320D-305-100 28 Ta6ena 4.1 Ipukas oaHauagahba Kaua/bke X - XXX (D) - XXX - XXX \—· a\ywwuHa xoana rnarke uinke (in} MaukcMManHo OI'I'IEthEM rnaTke uiMrnke (10* Ib) nocroju ...Небојша Савић. Одређивање оптималне производње дубинске пумпе на клипним шипкама, 2024
-
Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini
Milan Tokanović (2024)U radu su prikazana geotehnička istraživanja za potrebe rekonstrukcije Zavičajnog muzeja Jagodina.Zavičajni muzej u ulici Kneginje Milice br.82 u Jagodini, ima ozbiljna oštećenja pojedinih delova konstrukcije koja su nastala na objektu tokom više od 80 godina eksploatacije.Kako bi se trajno rešio problem dinamičke stabilnosti i statičke održivosti konstruktivnog sistema objekta,neophodno je bilo definisanje geotehničkih uslova u zoni interakcije prirodne sredine i konstrukcije predmetnog objekta.Izvedena su terenska i laboratorijska ispitivanja na osnovu kojih su dobijene geotehničke podloge. Na osnovu dobijenih geotehničkih podloga ...geotehnička istraživanja, Zavičajni muzej, temelji, fundiranje, nosivost, sleganje, istražne jame, laboratorijska geomehanička ispitivanja, Jagodina... terena, definisane su tačne lokacije istražnih jama, a u skladu sa mogućnošću pristupa. Iskop istražnih jama izvršen je na lokacijama neposredno uz zonu gabarita ispitivanog objekta, a mikrolokacije su određivane na osnovu izvedenog konstruktivnog rešenja, u pogledu položaja zidova. Prilikom ...
... uzoraka, izvršeno je njihovo hermetičko zatvaranje, pakovanje u plastične kese za potrebe transporta do laboratorije za geomehanička ispitivanja. Uz uzorke je priložena etiketa sa sledećim podacima: oznaka i broj istražne jame, lokalnost, dubina, litološki sastav, datum uzimanja uzoraka i ime odgovornog ...
... nagomilavanjem terigenog materijala u neposrednoj blizini kopna u sasvim plitkoj vodenoj sredini. Njima su bili označeni novi sedimentacioni uslovi uz česta kolebanja dna basena i okolnog oboda. Nasuprot sedimentima jezerskih facija belički sedimenti potiču od metamorfisanih stena Srpsko-makedonske ...Milan Tokanović. Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini, 2024
-
Анализа утицаја искоришћења у преради на резултате оптимизације површинских копова
Стефан Митић (2024)Одређивање оптималних граница површинског копа је сложен и итеративни процес који захтева мултидисциплинарну експертизу, софистициране технике анализе и пажљиво разматрање геолошких, рударских, економских,техничких, еколошких и друштвених фактора. Оптимизација подразумева генерисање серије шкољки, површинског копа на основу различитих фактора прихода (Revenue factor) са итеративним кораком промене цене метала у односу на базну цену. Свака генерисана шкољка представља инкрементално повећање запремине резерви према инкременталном повећању продајне цене метала. Велики број техно -економских фактора утиче на овај процес, и промена сваког од њих ...оптимизација површинског копа, анализа границе копа, оптимална контура копа, лежиште Бувач, профит, искоришћење у преради, трошкови прераде руде... JIlexumre ce cacrojH o TpH OJBOjeHa py}Ha Tema: pyyHor Tema ByBau, pynor rena Jeaepo u MaMy3e (Ha KoOjHMa je eKcrmmoaraLnuja 3aBIIeHa), camHKa 4.1. Cnuka 4.1. Ilonooicaj pyoHuka u neoicuuma y Jby6ujckoj MemanozeRmcKoj o0nacmu 47 Kameopa 3a npojekmoaatbe u naaHupa!be no6puuHcKuXx KOno6a TpeHyTHo ...
... Mmajy ojpebeHe mapaMeTpe OJL KOJHX HaC 3aHHMaJy KOJmMuMHa pyjie, JalOBHHC H HeJUHCKOHTOBaHa BPpeJIHOCT HoBIa. Kao mro Je rpaHKa3aHo y TaGemn. 4.1. Ta6ena 4.1. Ipuka3 peayamama 3a uckopuulhehbe pyoe y npepaou Mckopuuiheme y npepanun Pyna (t) JanoBuHa (t) HIIB (E) 71% 9.953.684 10.789.076 79.688.047 ...
... 46 Kameopa 3a npojekmoaatbe u naaHupa!be no6puuHcKuXx KOno6a 4. AHAJIH3A YTHIIAJA HCKOPHIHTREMIbA Y IIPEPAJIH, HA PE3YJITATE OIITHMMH3MHJE 4.1. Onmirru neo 4.1.1. Pynnuk OMapckKa – otmitTH IpHkKa3 Jlexumrre pyate rBoxxkba OMapcka ce Hana3uH y OMapcko - ripHje/[OpcKOM IIOJby, OKO 25 km ...Стефан Митић. Анализа утицаја искоришћења у преради на резултате оптимизације површинских копова, 2024
-
Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta
Ksenija Gredić (2024)Katedra za Geotehniku održala je sednicu na kojoj mi je odobrena tema za završnirad pod naslovom “Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta” u opštini Kotor.Za mentora je izabran van.prof.Miloš Marjanović, dok za članove komisije su izabrani prof.dr. Biljana Abolmasov i doc.dr. Zoran Berisavljević. Tokom izrade završnog rada, korišćeni su podaci iz “Elaborata o rekonstrukciji magistralnog puta M-1 (M-2), dionica Lipci-Ljuta, dužine cca 15km”, kao i ostala odgovarajuća stručna literatura. Na osnovu terenskih radova i dobijenih rezultata ...... kartiranje područja, utvrđeni su elementi pada i pružanja pukotina i slojeva, kao i njihovo nanošenje na karti užeg područja, mjerena je čvrstoća uz pomoć Šmitovog čekića, izvršeno je fotografisanje i snimanje istražnog područja dronom. Na samom početku rekogonosciranja utvrđeno je da se radi ...
... istraživanja, urađen Je završni rad o izvršenim geotehničkim istraživanjima za potrebe rekonstrukcije puta na datoj dionici. Prethodna istraživanja uz već izvedeno detaljno inženjerskogeološko kartiranje terena su dovoljna za sagledavanje geološke građe terena, inženjerskogeoloških ı hidrogeoloških ...
... ispucale, tektonizovane i karstifikovane. Slojevi na većem dijelu trase padaju prema sjeveru, sjeverozapadu ı sjeveroistoku pod uglovima od 10 do 30*, uz pojedina odstupanja od ove generalne orjentacije. Pukotine i rasjedne zone su pretežno vertikalne ili strmog pada. Krečnjaci i dolomiti kao geotehnička ...Ksenija Gredić. Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta, 2024
-
Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta
Ksenija Gredić (2024)Katedra za Geotehniku održala je sednicu na kojoj mi je odobrena tema za završnirad pod naslovom “Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta” u opštini Kotor.Za mentora je izabran van.prof.Miloš Marjanović, dok za članove komisije su izabrani prof.dr. Biljana Abolmasov i doc.dr. Zoran Berisavljević. Tokom izrade završnog rada, korišćeni su podaci iz “Elaborata o rekonstrukciji magistralnog puta M-1 (M-2), dionica Lipci-Ljuta, dužine cca 15km”, kao i ostala odgovarajuća stručna literatura. Na osnovu terenskih radova i dobijenih rezultata ...... kartiranje područja, utvrđeni su elementi pada i pružanja pukotina i slojeva, kao i njihovo nanošenje na karti užeg područja, mjerena je čvrstoća uz pomoć Šmitovog čekića, izvršeno je fotografisanje i snimanje istražnog područja dronom. Na samom početku rekogonosciranja utvrđeno je da se radi ...
... istraživanja, urađen Je završni rad o izvršenim geotehničkim istraživanjima za potrebe rekonstrukcije puta na datoj dionici. Prethodna istraživanja uz već izvedeno detaljno inženjerskogeološko kartiranje terena su dovoljna za sagledavanje geološke građe terena, inženjerskogeoloških ı hidrogeoloških ...
... ispucale, tektonizovane i karstifikovane. Slojevi na većem dijelu trase padaju prema sjeveru, sjeverozapadu ı sjeveroistoku pod uglovima od 10 do 30*, uz pojedina odstupanja od ove generalne orjentacije. Pukotine i rasjedne zone su pretežno vertikalne ili strmog pada. Krečnjaci i dolomiti kao geotehnička ...Ksenija Gredić. Analiza stabilnosti kosine na magistralnom putu M-1, deonica Lipci-Ljuta, 2024
-
Oдређивање броја камиона за транспорт руде на површинском копу Шупља стијена
Грујичић Стефан (2024)Транспорт на површинским коповима се одвија паралелнпо са осталим процесима екаплоатације. Како не би долазило до непредвиђениих трошкова, потребно је усагласити све системе производње. Димензионисање адекватног транспортног система обезбеђује максималну продуктивност механизације и профитабилну експлоатацију. Чињеница да трошкови транспорта заузимају знатан део укупних трошкова иде у прилог томе да је одређивање потребног броја камиона за превоз откопаног материјала од великог значаја. У овом раду извршен је прорачун броја камиона потребног за транспорт руде од откопних етажа до дробилице на ...... CHCTOMGa O aaaaaanaaaaaaaaaeeaaaaaaaaaaaaaaaaaaa a a aaaaaeaaaaaaaeaoateb 36 4. Ogmuac nporpaMa Tajmak..aaaaaaaaaaaaa a aaanaaaaaaaaaaaeaeaataNaNt 41 4.1. TannmaKaaaa a aaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaatateb 41 4.2. KOMIIOHCHTC CHMyJIaLHOHOT MOJIĆIHa a 42 5. OnpebHBame nmorpeOHor Opoja KaMHoHa 3a TpaHcmopr ...
... KopHniheH je coobrBepckuH makKerT Tanmnmak. Tammak jJe cooTepcKH CHCTEM KOJH Ce KOpHCTH 32 OHITHMH34a10Hjy JUICKOHTHHyaJIHHX TpaHCIIOpTHHX CHCTeCMa. 4.1. Tammak Tammak je CO(TepCKM CHCTEM KOJH CC KOpHCTH 342 OHTHMH3AIHIHJy JUHCKOHTHHyaJIHHX TpaHCHOPpTHHX cCHCTeMa, OBaj co(bTepcku nakeT ce IIpBeHCTBeEHO ...
... peaHHH ynaaHH mojanH y OpraHMH3anujH paja HOBPIHHHCKOT KOMa. Crpykrypa paJjiHor BpeMeHa KoOJy Je HeorxoJiHo neQHucaTu rpuHkKa3aHa Je Ha CJIHIIH 4.1. 42 Roster x Name| Operating time == Engine ON Non-Dperating time == Engine DFF. Weekly Shift Roster Shifts per Year Hours per Shift hh:mm ...Грујичић Стефан. Oдређивање броја камиона за транспорт руде на површинском копу Шупља стијена, 2024
-
Proračun recirkulacionih pumpi u postrojenju za odsumporavanje dimnih gasova ,,TENT B"
Tomislav Trpković (2024)Predmet ovog rada baziraće se na proračunu i usvajanju mašinskih instalacija potrebnih za nesmetano funkcionisanje sistema dve međusobno povezane celine Absorber - Pumpna stanica, preko FRP ( Fiberglass Reinforced Plastic) cevovoda kojim se odvija transport suspenzije krečnjaka neophodnog u samom procesu odsumporavanja dimnih gasova. Pored tehničkog opisa same tehnologije koja uključuje tri objekta: Absorber, Pumpna Stanica i cevovod, glavni deo rada odnosiće se na proračun i usvajanje mašinskih instalacija koji uključuju recirkulacione radijalne centrifugalne pumpe i cevovode kojima ...postrojenje za odsumporavanje dimnih gasova, termoelektrana, pumpna stanica, FRP cevovod, Absorber, transport suspenzije gipsa, prirubnica, ventil, potisni cevovod, usisni cevovod... Blok B1 je počeo s radom krajem 1983. godine, dok je blok B2 pušten u pogon krajem 1985. Ukupan planirani kapacitet elektrane bio je 4 x 620 MW, uz pojedinačne pomoćne sisteme prilagođene konačnom kapacitetu elektrane. Termoelektrana je projektovana za rad u osnovnom delu dijagrama opterećenja ...
... s potrošnjom od oko 1,2 milijarde kubnih metara godišnje. Za potrebe visokopritisnog. parnog: (HPV) sistema, koristi se bunarska voda iz oblasti uz reku Save, u količini od oko 1,4 miliona kubnih metara godišnje. Ova voda se podvrgava procesu demineralizacije u postrojenju kapaciteta 3x100 kubnih ...
... odsumporavanja dimnih gasova i dopremaće se kamionski i železnički iz rudnika. Pristan za istovar krečnjaka sa pratećim objektima planiran je neposredno uz ušće kanala Vukićevica u Savu sa severozapadne strane. Na delu lokacije severoistočno od nove lokacije za deponiju uglja predviđen je prostor za ...Tomislav Trpković. Proračun recirkulacionih pumpi u postrojenju za odsumporavanje dimnih gasova ,,TENT B", 2024
-
Remontni radovi u bušotini sa dubinskom pumpom
Jovana Milošević (2024)Remontni i stimulativni radovi u naftnom inženjerstvu su radovi koji se primenjuju na bušotinama koje su već u proizvodnji ili potencijalno proizvodnim bušotinama, i u zavisnosti od toga imaju različitu svrhu. Remontni radovi predstavljaju sve radove koji su ograničeni na kanal bušotine, dok se stimulativni radovi odnose pribušotinsku zonu.U prvom slučaju remontni i stimulativni radovi kod proizvodnih bušotina služe za otklanjanje problema i povećavanje proizvodnje bušotine. Dok u drugom slučaju, kod potencijalnih bušotina su ovi radovi namenjeni završnim obradama ...... odnos: - D50g=5-6 D50s, propusnost gravela maksimalna uz potpuno sprečavanje prodora slojnog peska u kanal bušotine. -– D50g=6-14 D505, propusnost gravela se drastično smanjuje, - D50g=14-20 D50s, propusnost gravela se ponovo povećava uz slobodan prolaz slojnog peska kroz gravel. (Soleša M. ...
... l/min, cirkulacijom sve do pojave čistog radnog fluida na površini. 34 OTVOREMI INTERVAL Slika 22, Čišćenje bočnim frezerom i dletom uz cirkulaciju Uz pomoć karotažnih merenja urađena je korelacija dubine pre bušenja. Izbušen cementni čep i obezbeđeno novo dno na 812 m, i po završetku cirkulisano ...
... testiranju proizvodnih intervala pre puštanja u proizvodnju ili likvidiranja. Glavni cilj ovih radova Je postizanje maksimalne moguće proizvodnje fluida uz što manje troškove, kako bi eksploatacija bila ekonomski opravdana. Održavanje opreme i disciplinovana kontrola svih radova i procesa od izrade ...Jovana Milošević . Remontni radovi u bušotini sa dubinskom pumpom, 2024
-
Отварање и припрема лежишта за примену коморно-стубних метода откопавања
Никола Станишић (2024)Циљ мастер рада је да кроз теоријски преглед и практични пример, прикаже процес отварања и припреме лежишта за примену коморно-стубне методе окопавања. Предмет рада је мало лежиште олово-цинкане руде, а од варијација коморно-стубних метода откопавања, изабрана је коморно-стубна метода етажног откопавања са откопавањем одoздо на доле. Рад се бави темама одабира и описа начина отварања и припреме лежишта, методама откопавања, технологијом израде просторија и откопавања лежишта, организацијом рада и проценом трошкова и економичности експлоатације.... HKaHe pyjie, ca npHKa30M Ha cHnu 4.1. Hy norkona IIK-I napeKrHo ce pajie TIpHCTYyIHHH XOJIHHIIH y IIpBC JIBe cTa)KC. ? BuneTM BMute y: [nyuiueBuh, B., 1974. Oneapakbe u Memo0e no03eMHoa omkornas8akhoa py0OHux nexxuuima, Cy6oTAua-– Beorpan: MuHepBa. Cnuka 4.1 – Ipukas nomkona IIK-1 ca npunpeou ...
... oJi 456 m. IIpoBerpaBabe y ToKy H3paje he ce BpmurH cenapaTHo. InaBHa paMrna he ce apaljuBaru y npobuny THII-I. V raoema 4.1 Rar je npuka3 napaMerapa JeoHHia I P. Ta6ena 4.1 – Ilapaempu Oeonuua onaanHe pane TlapameTpM neoHMua rnaBHe paMne bpoj alywwHa CrBapHa n(:(·:;·r:a BucMHcKa Panujyc ...
... aaaaateti 3 3.3. HWHxeMepcKO-TeOJIOIIIKe KapaKTepHCTHKC JICKHIITA lıı a aaaaaanoi 3 4. M3BOP HAUHHA OTBAPAĐA H IIPHIIPEME JIEXKMHIIITA ... 6 4.1. TexHHuKH OHHC HpocTOpHJa OTBapahba H HPHIPeMe .........aaaaaaaaaeaoaaaaanne 11 4.2. JJUIMeH3HOHHCaHbC H OOJIHK IIpOcTOpHja OTBapafba H IIpHIpeMe ...Никола Станишић . Отварање и припрема лежишта за примену коморно-стубних метода откопавања, 2024
-
Утицај промене нивоа подземне воде за услове плитког фундирања у крупнозрном тлу
Милана Мичета (2024)Подземне воде представљају изузетно важан природни ресурс, као и важну компоненту система, којим је представљено тло. У складу са тим, приликом пројектовања плитких темеља на крупнозрном тлу, односно приликом анализе граничне носивости и слегања, треба узети у обзир и утицај воде. Верује се да ниво подземне воде значајно смањује носивост тла, док се слегања значајно повећавају. Terzaghi (1943) је први сугерисао да се потапањем масе тла, његова носивост смањује за половину, док се слегање удвостручује. Циљ овог рада је ...... Ha HOCHBOCT....aaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaeaaaaaeaaaaaaaaeket 23 4. CJIEFAĐE IIJIHTKHMX TEMEJB5A .......aaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaaanee 28 4.1. CjeraMe HJIHTKHX TEMCJba Ha KDyHIIHO3PpHOM TJIy al aaaaacee 29 4.1.1. Terzaghi a Peck (1948, 1967).....aanaaaaaaaaaa n 30 4.1.2. Meyerhof (1956) ...
... HuHxxepbepckoreonorika Kapra ripocropa TE ca 1:1000 JIoKanHjaMa H3BeJlIeHHX HCTpa)KHHX pa/jloBa 3.1-3.3 Teonomrku npodunu McrpaxxHaMx OymroTHHa 1:100 4.1-4.3 T eorexXHHuKuH MOJIcJIH TepeHa 1:100 PE3YJITATHM JABOPATOPHJCKMHX HCIIHTHBAIbA 5. IIpakaya naOopaTopuHjcKHx HcHHTHBaHba HYMEPMHUKA JIOKVMEHTATIHJA ...
... KaO H JUHMeH3HJe H OOJIHK TeMe:ba. IIopejn rora, TpeOa oOpaTiTH maxxHE-y H Ha IIDOMECHE HHBO4a TIOJ13eMHC BOJIĆ, ycJ1e)l Ce3OHCKHX KOJIcOaba. 4.1. Cnerame njiHTKHX TeMeJba Ha KpyIH03pH0OM T.Iy CneraĐe IHIHHTKHX TČMCJba Ha KDpyHHO3PpHOM TJIy Ce, 3OOr MeTOBC BCJIHKC TIpOIyCTJ5HBOCTH, OJUHTpaBa ...Милана Мичета. Утицај промене нивоа подземне воде за услове плитког фундирања у крупнозрном тлу, 2024
-
Тeхничка и биолошка рекултивација као технолошки процес рада на спољашњем одлагалишту површинског копа „Дрмно“ РБ Костолац
Александар Милојковић (2024)У овом мастер раду приказани су општи и детаљни подаци о спољашњем одлагалишту површинског копа ,,Дрмно“ Костолачког угљеног басена и детаљна концепција коришћења равних и косих површина намењених за рекултивацију.Такође, приказан је и опис спољашњег одлагалишта са тачно утврђеним границама површина које ће бити предмет рекултивације. Као специјалистички део овог мастер рада приказано је извођачко техничко пројектно решење реализације техничке и биолошке рекултивације. Усвојеним решењем приказана је технологија формирања одлагалишних етажа, техника извођења радова применом технолошке усвојене механизације и ...Дрмно, површински коп, спољашње одлагалиште, техничка рекултивација, биолошка рекултивација, динамика радова, предмер и предрачун... MOK no m? H3HOcH 16 JHHapa. V Taocemi 4.1. narH Cy yKyHHH TPpOIMIHKOBH HOTpeOHHM 3a peKyJTHBaIjy CHOJbamber OJUIaranıTa IIOBpITHHCKOr Kona /IpMHo H3 IIpojekra PekyarraBanuje CHOJPbamber OJUIMaraJmiıTa Ha IIOBDIIHHCKOM Kony /ipMuo [1]. Ta6ena 4.1. YkynHu mpouikodu peKyamugauuje Pennu Onuc ...
... ..a a eaakaaaeaeaaeaea e aa e aaa a eaeaaateaaaieeaeaieeataktktt 45 TABELA 3.9. UKUPNI TROŠKOVI BIOLOŠKE REKULTIVACIJE PO FAZAMA ... 47 TABEJIA 4.1. VKyIIHH TPOIIIKOBH PEKVJITHBALIHJE .....aaaaaaaaaaa c 49 52 Oo0pasau 1 H3JABA O AVTOPCTBY 3ABPII(HOT PAJIA Hwe H rnpe3HMe cryneHra_AneKcauHnap ...Александар Милојковић. Тeхничка и биолошка рекултивација као технолошки процес рада на спољашњем одлагалишту површинског копа „Дрмно“ РБ Костолац, 2024
-
Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava
Sara Nikolić (2024)Završni rad sa temom „Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava” sastoji je iz opšteg dela i specijalnog dela. U opštem delu prikazani su : geologija ležišta, određivanje kapaciteta magacina eksplozivnih sredstava, lokacija i opis magacina. U specijalnom – drugom delu ovog završnog rada prikazani su: potrebni proračuni, tehnologija izrade magacina, predmer i predračun radova, normativi materijala, energije i radne snage, organizacija i dinamika izvodjenja radova. Prilikom izrade završnog rada, uz primenu svih propisa vezanih za ovu oblast, korišćene su ...... proizvodnja Atlas Copco, ili neki drugi ručni bušaći čekići sličnih karakteristika (VK-30, itd.), uz odgovarajuću pncu- matsku potpornu nogu za pridržavanje čekića u radu i ostvarivanje sile potiska. Uz ove čekiće se upotrebljavaju monoblok dleta prečnika 032+38mm, dužine la=1,6m. Dužina bušotina ...
... LOKACIJA I TEHNIČKI OPIS MES Lokacija MES u odnosu na ostale prostorije prikazana je na slici br. 4.1., a na slici br. 4.2. nazivi prostorija i njihove dužine. a ” \\\ ·!Aa | \ '(!& ı Slika br. 4.1. Deo situacionog plana sa pozicijom magacina eksploziva uuuuu MES se izrađuje kao horizontalni ...
... i predračun radova, · normativi materijala, energije i radne snage, · organizacija ı dinamika izvodjenja radova. Prilikom izrade završnog rada, uz primenu svih propisa vezanih za ovu oblast, korišćene su savremene metode proračuna i obrade slika i teksta. U spisku literature dati su relevantni ...Sara Nikolić. Tehnologija izrade jamskog magacina eksploziva i eksplozivnih sredstava, 2024
-
Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate
Ivana Božović (2024)Diplomski rad sa temom „Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate” sastoji se iz dva dijela, opšteg i eksperimentalnog. U opštem dijelu prikazani su: * Istorijski razvoj rudnika „Grot”; * Geografski položaj rudnika „Grot”; * Geološke karakteristike ležišta; * Mineralni sastav i strukturno-teksturne karakteristike; * Prikaz postupaka pripreme mineralnih sirovina koji se primjenjuje u pogonu; * Opis šeme procesa; U drugom dijelu ovog završnog rada prikazani su rezultati eksperimentalnih ispitivanja koja su obuhvatila: uzorak, mineralnu sirovinu, hemijske analize i tehnološka ispitivanja. Na kraju ovog rada dati ...... prebacivanja sa kupe na kupu 4-6 puta. Nakon prebacivanja kupa je razvučena u pogaču debljine 5 cm po cijeloj svojoj površini koju smo podijelili uz pomoć lenjira na “šah polja”. Metodom *“šah polja” uzeti su uzorci od po kilogram iz svakog drugog polja po cijeloj površini pogače. 24 Rudar ...
... pripreme mineralnih sirovina koji se primjenjuje u pogonu ___15 4 „EKSPERIMENTALNI DIO ........................aaaaa a aaaaataaaaaaataaeeeatotteti 23 4.1 Obrada uzorka 24 4.2 Određivanje meljivosti rude 26 4.3 Flotacijska koncentracija 27 4.4 Filtriranje, sušenje i priprema uzoraka za hemijsku analizu ...
... strane geološke službe rudnika “Grot”. Uzorci su dostavljeni na Katedru za Pripremu mineralnih sirovina Rudarsko-geološkog fakulteta u Beogradu. 4.1 S„Obrada uzorka Obrada uzorka predstavlja prvu fazu pripreme uzorka. U početnom stanju materijal koji se ispituje bio je u obliku kupe . (slika 16) ...Ivana Božović. Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate, 2024
-
Стање квалитета амбијенталног ваздуха на подручју града Панчева
Александар Маринковић (2024)Квалитет ваздуха је кључни фактор за здравље људи и очување животне средине. У овом завршном раду анализирано је стање амбијенталног ваздуха на територији града Панчева како би се сагледали извори загађења, ПЛН мониторинга и изазови у погледу квалитета ваздуха са којима се суочавају сви становници. Кроз примену савремених метода праћења, идентификовани су главни извори загађења и анализирана је дистрибуција загађујућих материја у урбаном окружењу.Праћењем концентрације загађивача као што су честице PM10, PM2.5, сумпор-диоксид (SO2), азот-диоксид (NO2) и други, ...... TpajIOM BeorpajioM H orrrHHaMa: OrnopBo, KoBaunra, AJjnmOyHap H KoBHH, mro je rpHKaaaHo Ha caamu 4.1 Ha jyry je rpanuma ripejicraBJjbeHa DeKoM /lyHaB, ripeMa Oeorpajickoj onruHHuH Ipotnika [11]. Cnuka 4.1 Ipanuue opaoa Ilanuesa [11] IIonpyuje rpana IlaHueBa 3ay3HMa rpocrop HaMelby 44,390 u 45,020 ...
... IICpHO/U4Ma OHO BCOMa HHTC3HBaH, IIpH ueMy je Ha HopacT CTaHOBHHIHTBAa 3HaTHHjC YyTHIIAO MCXaHHUKH IIDpHJIHB HCTO IHIpHpOJHH npupamrraj [12]. 4.1 Iipaka3 KaiiMaTcKHx KapaKTepucTuka rpajia IlanueBa IlaHueBO H MerOBa IHHpa OKOJNMHa HMAajJy yMCpeHO KOHTHHCHTAJIHy KNHNMMy. KnuMMa onpebeHor MecrTa ...Александар Маринковић. Стање квалитета амбијенталног ваздуха на подручју града Панчева, 2024