Претрага
6 items
-
Геотермални потенцијал Нишке Бање
Александар Бижић (2022)Геотермални потенцијал Нишке Бање је јако значајан не само за саму територију Нишке Бање већ и за шири простор до Ниша. Прорачунима унутар овог рада је доказана укупна количина расположивог геотермалног потенцијала на простору Нишке Бање, она износи: 2,4 MW. Дакле, овде се говори само о хидрогеотермалном потенцијалу, постоји још потенцијала унутар истражног пордучја, али о њима није било детаљних анализа унутар овог рада. За само функционисање једног геотермалног система потребно је испунити и физичке и хемијске услове, пре ...Геотермална енергија, хидрогеологија, обновљиви извори енергије, геотермална потенцијалност, Нишка БањаАлександар Бижић. Геотермални потенцијал Нишке Бање, 2022
-
Албитски трахити Брестовачке бање
Поњевић Радован (2023)Проучавање албитских трахита Брестовачке бање представља испитивање магматских стена на подручју источне Србије на локалитету града Бора. Само испитивање магматских стена се састоји од испитивања минерала који се налазе у тим стенама и хемијских анализа које означавају старост, односно период геолошке историје у коме су те стене настале и на који начин. Методе које су коришћене у испитивању су оптичка микроскопија и скенирајућа електронска микроскопија са енергетско-дисперзивним спектрометром (SEM-EDS).Поњевић Радован. Албитски трахити Брестовачке бање, 2023
-
Геотермални потенцијал југозападног обода Копаоника
Наталија Радосављевић (2022)Планина Копаоник смештена је у централном делу Србије и има правац пружања северозапад-југоисток. Копаонички масив се простире на око 2750 km2. Део планине је 1981. године проглашен националним парком, а његов највиши врх је Панчићев врх са 2017 m nmv. Границе југозападног обода чине: јужну границу представља река Ситница, источну и северну границу ток реке Ибар, док је западна граница дефинисана геологијом која представља границу између Пештарске висоравни и копаоничког обода. На истражном подручју се налазе локалитети (Новопазарска бања, ...Наталија Радосављевић. Геотермални потенцијал југозападног обода Копаоника, 2022
-
Услови формирања геотермалних ресурса на подручју Вишеградске Бање
Урош Јурошевић (2023)Подручје источне Републике Српске карактерише велико богатство различитим минералним ресурсима. Поред металичних минералних сировина, које су у највећем дијелу добро истражене и експлоатисане током времена, резерве термалних вода представљају потенцијално веома значајне ресурсе. Простирање ових ресурса на које указује велики број појава, услови формирања, везе између различитих појава су нека од питања која досадашњим истраживањима нису у довољној мјери разјашњена. На самом подручју Вишеградске Бање регистрована је 31 појава термалних вода које се налазе са лијеве стране потока Бања. Извори хладних ...Урош Јурошевић. Услови формирања геотермалних ресурса на подручју Вишеградске Бање, 2023
-
Aнализа и димензионисање примарне и секундарне гасне дистрибутивне мреже ,,Студија случаја Прибој"
Никола Котлаја (2024)У овом раду је приказано идејно решење пројекта гасификације градског насеља, општине Прибој на основу података прикупљених у претходном периоду , од надлежних лица која су са тим упозната и података из сектора широке потрошње које су биле јавно доступни.... Bor 3090 200 3aZž5 Bosiljj 2968 196 87 'vička Banja 43 0j 'Valjevo 2782 192 45 'Veliko Gradište 2708 185 44 Vladimirci 2612 175 41 Vlasina 4044 257 3,3 Vranje 2674 182 4,5 Vrbas 2847 188 3,8 Vreoci 2619 184 4,8 Vrnjačka Banja 2784 194 47 Vršac 2560 180 4,8 Gornji Milanovac 3076 ...
... 1167 124 9,6 Bijelo Polje 3132 216 45 Budva 1142 121 9,6 Virpazar 1800 155 74 Ivangrad 3093 209 42' Kolašin 3698 244 3,8 Republika Srpska Banja Luka 2774 | 188 42 Bileća 2265 180 64 Višegrad 2761 190 · 4,5 Doboj 2801 190 4,1 Mesto Kuršumlija Leskovac Ljubičevo- Požarevac Mitrovacna ...Никола Котлаја. Aнализа и димензионисање примарне и секундарне гасне дистрибутивне мреже ,,Студија случаја Прибој", 2024
-
Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate
Ivana Božović (2024)Diplomski rad sa temom „Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate” sastoji se iz dva dijela, opšteg i eksperimentalnog. U opštem dijelu prikazani su: * Istorijski razvoj rudnika „Grot”; * Geografski položaj rudnika „Grot”; * Geološke karakteristike ležišta; * Mineralni sastav i strukturno-teksturne karakteristike; * Prikaz postupaka pripreme mineralnih sirovina koji se primjenjuje u pogonu; * Opis šeme procesa; U drugom dijelu ovog završnog rada prikazani su rezultati eksperimentalnih ispitivanja koja su obuhvatila: uzorak, mineralnu sirovinu, hemijske analize i tehnološka ispitivanja. Na kraju ovog rada dati ...... Kontaktno područje je izvanredno pokriveno; dobri profili nalaze se samo u Masurickoj rijeci, Gomjem Romanovcu i na putu Kriva Feja - Vranjska Banja. Masiv je najvećim dijelom granodioritskog sastava. To su stijene sa ortoklasom obično krupnijim od ostalih sastojaka (kada je ta pojava izražena ...
... dok krajnji zapadni i sjeverozapadni dijelovi (rudnička postrojenja, flotacija, uprava, magacini, rudničko nasclje) pripadaju opštini Vranjska banja. Od Bosilegrada je udaljeno u pravcu sever-severozapada 19 km, a od Vranja u pravcu istoka 28 km (vazdušnom linijom). Slika 2.. Pregledna geogra ...Ivana Božović. Uticaj finoće mlevenja rude rudnika Grot na tehnološke rezultate, 2024