Претрага
71 items
-
Hidrohemijska zonalnost vodonosnih naslaga Srema
Marko M. Stanić (2004)Marko M. Stanić. Hidrohemijska zonalnost vodonosnih naslaga Srema, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2004
-
Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke
Bojan B. Hajdin (2013-03-07)Vodosnabdevanje gradova i naselja severne Bačke vrši se u potpunosti iskorišćavanjempodzemnih voda. Najznačajnije količine podzemne vode namenjene za piće zahvatajuse iz izdani u vodonosnim pleistocenskim naslagama koje su poznate kao osnovnivodonosni kompleks, dok su danas u vodosnabdevanju manje zastupljene vode izizdani u pliocenskim sedimentima i prve, slobodne izdani rasprostranjene plitko ispodpovršine terena.Pored snabdevanja stanovništva, veliki potrošači podzemne vode su i industrijskapreduzeća, a zbog loših uslova i nerazvijenih sistema za navodnjavanje sve veći korisnicivoda prve izdani postaju i poljoprivredni proizvođači.Geološka ...resursi podzemnih voda, vodosnabdevanje, održivo upravljanje, osnovni vodonosni kompleks, termomineralne vode, monitoring podzemnih... kojih je pet vodonosnih, koji su formirani do dubine oko 2500 m (slika 64). Prvi vodonosni sloj predstavljaju aluvijalne, terasne i pleistocenske peskovite i peskovito-šljunkovite naslage, drugi vodonosni sloj izdvojen je u okviru plio-kvartanih naslaga, dok su ostala tri vodonosna sloja miocenske ...
... regionalno posmatrano, oni predstavljaju jedinstvenu vodonosnu sredinu od Dunava, na zapadu, do Tise na istoku. Zbog značaja koji imaju u vodosnabdevanju na celom području Vojvodine vodonosne pleistocenske naslage poznate su kao osnovni vodonosni kompleks, a izdan koja se u njima formira često ...
... terasnim, rečno-barskim naslagama, lesu i eolskim peskovima II izdan (osnovni vodonosni kompleks- ovk) - izdan sa nivoom vode pod pritiskom u rečno-jezerskim starijim pleistocenskim i eopleistocenskim naslagama III izdan - izdan sa nivoom vode pod pritiskom u pliocenskim naslagama (paludinski slojevi) ...Bojan B. Hajdin. "Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-03-07)
-
Pleistocenske naslage istočnog Srema
Draženko Nenadić (2003)Draženko Nenadić. Pleistocenske naslage istočnog Srema, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2003
-
Problematika formiranja izvorišta izdanskih voda u kvartarnim naslagama Dakijskog basena u Srbiji
Dušan Polomčić (1996)Dušan Polomčić. Problematika formiranja izvorišta izdanskih voda u kvartarnim naslagama Dakijskog basena u Srbiji, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1996
-
Fosilni ostaci fosilnih kičmenjaka u pećinskim naslagama Srbije
Katarina Bogićević, Dragana Đurić, Draženko Nenadić. "Fosilni ostaci fosilnih kičmenjaka u pećinskim naslagama Srbije" in Zbornik radova sa naučnog skupa „Kras-vekovna naučna inspiracija“, Beograd, 23. septembar 2022, Univerzitet u Beogradu - Geografski fakultet (2022)
-
Pleistocenske fluvijalne naslage jugoistočnog Srema i dolina Dunava i Morave
Nenadić Draženko, Bogićević Katarina (2014)Nenadić Draženko, Bogićević Katarina. "Pleistocenske fluvijalne naslage jugoistočnog Srema i dolina Dunava i Morave" in Оптимално истраживање и одрживо коришћење геолошких ресурса : зборник радова XVI конгреса геолога Србије, Donji Milanovac, 22-25.05.2014. = Optimal Reserach and Sustainable Usage of the Geological Resources : proceedings of the XVI Serbian Geologcal, Beograd:Српско геолошко друштво = Serbian Geological Society (2014): 78-81
-
Hidrogeološke karakteristike aluvijalnih naslaga i oboda Velike Morave sa aspekta mogućnosti iskorišćenja izdanskih voda
Dušan Stojadinović (1992)Dušan Stojadinović. Hidrogeološke karakteristike aluvijalnih naslaga i oboda Velike Morave sa aspekta mogućnosti iskorišćenja izdanskih voda, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1992
-
Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun
Anja Dević (2024)U ovom završnom radu prikazani su literaturni podaci koji se odnose na geotehničke karakteristike terena izgrađenih od lesa na primeru šireg istražnog prostora, tzv. Zemunskog lesnog platoa, kao i rezultati detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun. U prvom delu rada prikazani su uslovi nastanka karakteristične makroporozne strukture lesa i njen uticaj na fizičko-mehaničke karakteristike i stabilnost terena izgrađenih od lesa. Na osnovu analize i interpretacije rezultata detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun prikazane su ...... Измењено: 2024-03-12 09:54:23 Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun Anja Dević Дигитални репозиторијум Рударско-геолошког факултета Универзитета у Београду [ДР РГФ] Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun | Anja Dević | | 2024 | | ...
... formiranja sezonskih izdani. 21 • Lesne naslage u izdanskoj zoni do pojave aluvijalno-barskih sedimenata intenzivno su fizičko-hemijski izmenjene (degradirane) tako da po svojim strukturnim karakteristikama ne predstavljaju tipične lesne naslage već se nazivaju lesoidima. Njihov koeficijent ...
... u Beogradu Rudarsko – geološki fakultet Departman za geotehniku Završni rad Osnovne akademske studije Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama — objekat Poreska uprava Zemun Kandidat: Mentor: Anja Dević G68/18 Prof.dr Gordana Hadži - Niković Beograd, februar 2024. Komisija: 1 ...Anja Dević. Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun, 2024
-
Аnaliza mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa “Podbraćan”
Vladimir Čebašek, Veljko Rupar (2018)Eksploatacijom boksita iz ležišta "Podbraćan" formiran je površinski kop sa maksimalnom visinom zavšne kosine od 280 m. Redovnom kontrolom stabilnosti trenutnog stanja kosina površinskog kopa utvrđeno je da faktor sigurnosti iznosi Fs = 1.71 – 1.85, a što je ukazalo da postoji mogućnost povećanja nagiba kosine. U radu je prikazan postupak analize mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa "Podbraćan".Vladimir Čebašek, Veljko Rupar. "Аnaliza mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa “Podbraćan”" in Mining and Geology Today, II international symposium, Belgrade, 04 - 05.12.2018., Rudarski institut, Balkanska akademija nauka, Akademija inženjerskih nauka Srbije (2018). https://doi.org/10.25075/SI.2018.17
-
Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina
Fosilni ostaci životinja i biljaka imaju važnu ulogu u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina. U ovom radu opisan je značaj tri grupe životinja: sitnih sisara, herpetofaune I mekušaca. Mada je za rekonstrukciju važan sastav čitave asocijacije, nalasci pojedinih vrsta mogu biti dovoljno indikativni da otkriju tip staništa ili klimatske uslove. Posebnu teškoću pri rekonstrukciji paleosredina u Srbiji predstavlja činjenica da klimatske promene na Balkanskom poluostrvu nisu bile tako oštre kao u srednjoj i zapadnoj Evropi, pa ne postoji drastična razlika u ...... aluvijalnim naslagama severnih delova Srbije. Tokom srednjeg pleistocena korbikule su se povukle iz Panonskog basena naseljavajući oblasti Kaspijskog basena, Indije i nekih delova američkog kontinenta. Na osnovu analogije sa savremenim korbikulama, može se zaključiti da su naslage sa prisustvom ...
... pojedinih vrsta tokom perioda zahlađivanja i otopljavanja. 48 III KONGRES GE0LOGR BOSNE I HERCEGOVMINE SR MEBUNRRODNIM UČEŠĆEM U pećinskim naslagama Srbije gornjopleistocenske starosti u herpetološkim asocijacijama preovlađuju vrste koje se prema Bohmeovom modelu Javljaju u toplijim stadijumima ...Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Dragana Đurić, Mihajlo Jovanović, Aleksandra Savković. "Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina" in Zbornik sažetaka III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine, Neum, 21.-23.09.2023., Ilidža : Udruženje geologa Bosne i Hercegovine (2023)
-
Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)
Darko M. Božović (2016-09-28)Karbonatne sirovine, obzirom na geološku građu Crne Gore predstavljaju jednu od najznačajnijih nemetaličnih mineralnih sirovina. U Crnoj Gori postoje brojna leţišta karbonatnih sirovina (arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena) koja su istraţena ili su u eksploataciji, među kojima rudni reon Bjelopavlića zauzima najznačajnije mjesto.Dosadašnja istraţivanja karbonatnih sirovina na ovom području imala su, međutim, prevashodno uzak istraţivački cilj, utvrđivanje rezervi arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena određenog leţišta, ili preliminarna ispitivanja kvaliteta krečnjaka u njima, sa ...karbonatne mineralne sirovine, arhitektonsko - građevinski kamen, tehničko - građevinski kamen, karbonatna punila, rudni reon Bjelopavlića, potencijalnost.... “Visočica“ Karbonate naslage formacije Visočica, koje slijede iznad kampanskih krečnjaka, su najmlađe gornjokredne naslage izdvojene u okviru rudnog reona Bjelopavlića, i imaju veoma malo rasprostranjenje. Međutim, odlikuju se brojnim specifičnostima u odnosu na gornjokredne naslage na ovom području ...
... Kvartar Kvartarne naslage u okviru rudnog reona Bjelopavlića imaju značajno rasprostranjenje. Prema podacima Mirković i Pavlović, (2002) u jasno definisanom tektonskom rovu koji obuhvata donji dio doline Zete, odnosno područje Bjelopavlića, razvijene su kvartarne naslage, čija se širina i debljina ...
... tamnosivu boju. 5.1.2. Formacioni tip bioklastični bituminozni krečnjaci tipa “Velje Brdo“ Karbonatne naslage formacionog tipa Velje brdo nastavljaju se u kontinuitetu na starije naslage prethodnog formacionog tipa Tološi. Kao ni prethodni formacioni tip nema veliko rasprostranjenje, osim u ...Darko M. Božović. "Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-28)
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... терцијарних и квартарних седимената и других граничних водоносних средина. Слика 21. Шематски хидрогеолошки профил у области угљокиселих вода Бујановачке бање (С.Тасић, 2006, допуњено) Легенда: 1. водопропусне невезане квартарне наслаге; 2. слабо водопропусне преквартарне стене; 3. добро в ...
... представља један или више водоносних слојева који залежу између водонепропусних слојева. Комплекс угљокиселих вода представља неколико водоносних хоризоната, који су одвојени слабопропусним или водонепропусним стенама. Хидрогеолошки басен представља свеукупност водоносних, водонепропусних и релативно ...
... источној страни блока Јухора (геолошка подлога по Д. Долић и други, 1981) Легенда: 1. водопропусне невезане квартарне наслаге; 2. водопропусне невезане преквартарне наслаге; 3. претежно водонепропусне високометаморфне стене; 4. појава угљокиселе воде; 5. област прихрањивања угљокиселих вода, п ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić (2011)... formacije, magmatske i metamorfnih stena, >išne naslage jure i krede, kao i dublji i debeli sedimentni kompleksi), ali i naslage veoma bogate podzemnim vodama (mezozojske karbonatne stene, kvartarne aluvijalne i terasne naslage, i neogeni vodonosni sedimenti. Moguće je izdvojiti nekoliko hidrogeoloških ...
... nave značajni vodonosni slojevi formirani su za vreme pliocena i kvartara od rečnih (Drine i Save) i rečno-jezerskih sedimenata. Najdeblji vodonosni sedimenti nalaze se u Mačvi, kao i uz levu obalu Save gde su deponovani sedimenti reke Drine. Uzvodno od Beograda, aluvijalne naslage Save dostižu debljinu ...
... Posavo-Tamnave znacajni vodonosni slojevi formirani su za vreme pliocena i kvartara od re¢nih (Drine i Save) i reéno-jezerskih sedimenata. Najdeblji vodonosni sedimenti nalaze se u Ma¢vi, kao i uz levu obalu Save gde su deponovani sedimenti reke Drine. Uzvodno od Beograda, aluvijalne naslage Save dostizu debljinu ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić. "Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive" in Naših 40 godina, Beograd : Rudarsko-geološki fakultet (2011): 49-77
-
Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović (2012)Slično većini evropskih zemalja, udeo podzemnih voda u javnom vodosnabdevanju u Srbiji je oko 75%. Najveće rezerve su akumulirane u vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti neogene i kvartarne starosti, kao i u karstnim izdanima. One su jedini izvor vodosnabdevanja pijacom vodom za Vojvodinu i veći deo Srbije. Delovi sa malim rezervama podzemnih voda su Šumadija i južni delovi zemlje, gde se koriste u većoj meri površinske vode. Do sada izvedena hidrogeološka istraživanja pokazuju da se zahvata oko 30% obnovljivih rezervi ...... (Tabela 1). Tabela 1. Izdašnosti izvorišta podzemnih voda u Srbiji prema tipu vodonosne sredine (m3/s) Hidrogeološka jedinica Aluvijalni nanosi Osnovni vodonosni kompleks (Vojvodina) Neogene naslage Karstna sredina Pukotinska sredina Ukupno Ba ka i Banat 1,45 3,57 0,43 ...
... voda (Tabela 1). Tabela 1. IzdaSnosti izvori8ta podzemnih voda u Srbiji prema tipu vodonosne sredine (m°/s) Osnovni Hidrogeoloska ee vodonosni Neogene Karstna Pukotinska Lo Aluvijalni . . Ukupno jedinica . kompleks naslage sredina sredina nanosi er (Vojvodina) Backa i Banat 1,45 3,57 0,43 - - 5,45 Srem ...
... REZIME Sli no ve ini evropskih zemalja, udeo podzemnih voda u javnom vodosnabdevanju u Srbiji je oko 75%. Najve e rezerve su akumulirane u vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti neogene i kvartarne starosti, kao i u karstnim izdanima. One su jedini izvor vodosnabdevanja pija om vodom za ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović. "Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji" in Vodoprivreda, Beograd : Jugoslovensko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2012)
-
Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini
Milan Tokanović (2024)U radu su prikazana geotehnička istraživanja za potrebe rekonstrukcije Zavičajnog muzeja Jagodina.Zavičajni muzej u ulici Kneginje Milice br.82 u Jagodini, ima ozbiljna oštećenja pojedinih delova konstrukcije koja su nastala na objektu tokom više od 80 godina eksploatacije.Kako bi se trajno rešio problem dinamičke stabilnosti i statičke održivosti konstruktivnog sistema objekta,neophodno je bilo definisanje geotehničkih uslova u zoni interakcije prirodne sredine i konstrukcije predmetnog objekta.Izvedena su terenska i laboratorijska ispitivanja na osnovu kojih su dobijene geotehničke podloge. Na osnovu dobijenih geotehničkih podloga ...geotehnička istraživanja, Zavičajni muzej, temelji, fundiranje, nosivost, sleganje, istražne jame, laboratorijska geomehanička ispitivanja, Jagodina... Vrednost zapreminske težine za ovu sredinu je određena na osnovu stručnog iskustva. – _ Zapreminska težina y= 18.0 kN/m? DELUVIJALNO-PROLUVIJALNE NASLAGE (dpr) — glina prašinasto peskovita, smeđe boje. Mestimično zastupljeni oksidi mangana (Mn) i gvožđa (Fe) sa karakterističnom bojom rđe, nastalih ...
... zavise od morfologije, geološkog sklopa i litološkog sastava, odnosno zastupljenog tipa poroznosti. Nasip je predstavljen pretaloženim prirodnim naslagama, peskovito- prašinastom . glinom sa uklopcima građevinskog materijala. Odlikuje ih intergranularna poroznost i seckundarno prslinsko pukotinska ...
... predstavlja hidrogeološki kolektor — sprovodnik, odnosno čini osnovni regulator poniranja voda u dublje delove terena. Deluvijalno-proluvjalne naslage – (dpr) u sklopu terena takođe imaju ulogu hidrogeološkog kolektora, a na većim dubinama i rezervoara, u zavisnosti od položaja nivoa podzemne ...Milan Tokanović. Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini, 2024
-
Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima
Nenad M. Marić (2016-09-26)Disertacija se konceptualno sastoji iz dva dela kojima je obuhvaćen pasivan (prirodnoprečišćavanje) i aktivan remedijacioni pristup (stimulisana bioremedijacija) kodpodzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima.U prvom delu disertacije prikazani su rezultati osmatranja procesa prirodnogprečišćavanja u podzemnim vodama na lokaciji istorijskog zagađenja kerozinom.Tragovi zagađenja naftnim ugljovodonicima pronađeni su 20 godina nakon prosipanjakerozina. Ovo je stvorilo osnovu za proučavanje efekata dugotrajne izloženostipodzemnih voda procesima biodegradacije u terenskim uslovima. Uočeno je da sesnižene koncentracije elektron akceptora (O2, NO3-, SO42-) i povišene koncentracijemetaboličkih produkata biodegradacije ...... okviru ovih naslaga je prvenstveno montmorijonitskog tipa. Aluvijalne naslage Aluvijalne naslage Zapadne Morave zauzimaju centralni deo područja obuhvaćenog istraživanjima. Reč je o peskovito-šljunkovitim naslagama, u okviru kojih sa povećanjem dubine raste udeo šljunkovite frakcije. Litološki ...
... potpunosti zahvaćene aluvijalne naslage, ali i laporovite gline u njihovoj podini (PJ-7, PJ-9). Može se zaključiti da su glinovito-peskovite naslage ispod puta predstavljale sredinu koja je zadržala front zagađenja od naglog spuštanja ka aluvijalnim naslagama i reci. S obzirom na hiposmetrijski ...
... starosti, debljine od 2,6 do 5,6 m. Sledeći litološki član čine peskovito-šljunkovite naslage debljine od 1,5 do 3,0 m. Podinu ovim peskovito-šljukovitim naslagama čine laporovite gline. Reč je o naslagama pliocenske starosti koje karakteriše kontinualno rasprostranjenje u okviru zone obuhvaćene ...Nenad M. Marić. "Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-26)
-
Mikroorganizmi - biohidrogeološki indikatori odabranih pojava mineralnih voda Srbije
Vladimir Šaraba (2021)Sa namerom definisanja hidrogeološke uloge i značaja mikrobiološkog diverziteta odabranih pojava mineralnih voda Srbije, primenom sistema biodetektora, dokazano je prisustvo gvožđevitih, sulfato-redukujućih, sluz-produkujućih, heterotrofnih aerobnih i denitrifikacionih bakterija, na osnovu čega je proračunat rizik od razvoja procesa biokorozije i biohemijske inkrustacije, te zdravstveni rizik. Uz procenu rizika, izvedene su analize skenirajuće elektronske mikroskopije biofilmova i hidrogeohemijsko modeliranje, te makroskopska, otpička i difrakciona ispitivanja naslaga inkrustacije, dok je fizičko-hemijskim analizama utvrđena vrednost ukupne mineralizacije iznad 1 g/L, kao i povišeni ...biohidrogeologija, SEM analize, makroskopska i optička ispitivanja, rendgenska difrakcija praha, hidrogeohemijsko modeliranje, BART analize, metabarkoding analize mikrobioma, fizičko-hemijske analize, starenje bunara (biokorozija, biohemijska inkrustacija i biozarastanje), zdravstveni rizik... gornjekrednim jedinicama istog litološkog sastava (Martinović, 2008; Šaraba et al., 2017b; Šaraba & Krunić, 2017b), u neogenim naslagama Mačve registrovano je rasprostranjenje vodonosnih horizonata u okviru različitih litostratigrafskih jedinica (peskovi, sarmatski organogeni krečnjaci, itd.) (Protić, 1995) ...
... U okviru sedimentne serije izgrađene od peskova, glina, laporaca i glinovitih peskova sa slojevima uglja, koja naleže na sarmatske naslage, registrovano je više vodonosnih horizonata (Milojević, 1964). Na Slici 1.36 prikazno je rasprostranjenje neogenih i kvaratnih sedimenata šireg područja Selters Banje ...
... zastupljenost je bila veća u naslagama biofilma u odnosu na uzorke vode (Li et al., 2017), što ukazuje na potencijal razdela u procesima biozarastanja bunara. Prisustvo Acidobacteria, između ostalog, može da bude i rezultat vertikalnog proceđivanja voda iz plićih vodonosnih horizonata, s obziom na to ...Vladimir Šaraba. Mikroorganizmi - biohidrogeološki indikatori odabranih pojava mineralnih voda Srbije, Beograd : [V. Šaraba], 2021
-
Optimizacija vodosnabdevanja podzemnim vodama u Srbiji
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić (2012)... izvorista podzemnih voda u Srbiji prema tipu vodonosne sredine (m*/s) Table 1. Yield of groundwater sources in Serbia according to the type of aquifer (m/s) Osnovni Hidrogeoloska Aluviialni vodonosni Neogene Karstna Pukotinska Ukuono jedinica jan kompleks naslage sredina sredina P nanos! (Vojvodina) Backa ...
... relativno bogata podzemnim vodama, koje se nalaze u tipovima izdani nejednako njene teritorije. rezerve su akumulirane u kvartarnim i neogenim vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti i u planinskim masivima od karstifikovanih karbonatnih stena. Podzemne vode u Srbiji i pored intenzivnog (koristi ...
... artificial recharge) (m*/s) (Institute for water management J. Cerni 2001) Osnovni . xb taint Aluvijalni vodonosni Neogene Karstna Pukotinska Hidrogeoloska jedinica ; F . Ukupno nanosi kompleks naslage sredina sredina (Vojvodina) Backa i Banat 9,39 4,91 0,55 0 0 14,85 Srem, Macva, Sava / 21,11 0,55 0,99 ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić. "Optimizacija vodosnabdevanja podzemnim vodama u Srbiji" in Zbornik radova XIV srpskog simpozijuma o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Zlatibor, 17-20. maj 2012. godine , Beograd : Rudarsko-geološki fakultet (2012)
-
Оцена перспективности изворишта "Вић баре" за водоснабдевање Обреновца
... aluvijalne naslage do dubine od oko 20 m (sl. 1). PovrSinski deo terena preteZno izgraduju gline mestimiéno peskovite sa prelazima u glinovite peskove koje se €esto oznacéavaju kao uslovno _,bezvodni* (koeficijenti filtracije 1.0x10° m/s do 7.0x10” m/s). Izdan je formirana u dobro sortiranim naslagama od ...
... manjim od 1x10° mis. LEGENDA: Le] 1 2 Slika 1. Hidrogeoloska karta i profil A-B na izvoristu “Vi¢ bare”. Legenda: 1. glina i pesak sa glavnim vodonosnim slojem od Sljunkova (Q), 2. pesak i alevrolit, 3. lesoidne gline i supeskovi, 4. gline (Pl), 5. geoloska granica, 6. zbijeni tip izdani, vrlo mala ...Бојан Хајдин, Душан Поломчић, Зоран Стевановић, Драгољуб Бајић, Катарина Хајдин. "Оцена перспективности изворишта "Вић баре" за водоснабдевање Обреновца" in XIV Српски симпозијум о хидрогеологији са међународним учешћем, Рударско-геолошки факултет, Београд (2012)
-
Proučavanje razvića Bihaćkog i Cazinskog basena primenom gravimetrijskih podataka
Bihaćki i Cazinski baseni su neogeni baseni, koji pripadaju spoljašnjim Dinaridima i formirani su tokom kasne faze razvoja Dinarida. Ovi baseni su od posebnog interesa zbog svoje geološke prošlosti i potencijalnih strukturnih karakteristika. U istraživanju, primenjeni su gravimetrijski podaci u clju boljeg razumevanja evolucije ovih basena. Primenom različitih postupaka matematičkih transformacija na gravimetrijskim podacima može se ustanoviti gravitacioni uticaj neogenih basena male gustine i mogu se detektovati strukture, koje su potencijalno vezane za njihovo formiranje. U ovom istraživanju, analiza ...Snežana M. ignjatović, Ivana M. Vasiljević, Nevena R. Andrić-Tomašević, Ana S. Mladenović. "Proučavanje razvića Bihaćkog i Cazinskog basena primenom gravimetrijskih podataka" in Tehnika, Beograd: Savez inženjra i tehničara Srbije (2024). https://doi.org/10.5937/tehnika2403287I