Претрага
73 items
-
Hidrogeološke karakteristike aluvijalnih naslaga i oboda Velike Morave sa aspekta mogućnosti iskorišćenja izdanskih voda
Dušan Stojadinović (1992)Dušan Stojadinović. Hidrogeološke karakteristike aluvijalnih naslaga i oboda Velike Morave sa aspekta mogućnosti iskorišćenja izdanskih voda, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1992
-
Pleistocenske naslage istočnog Srema
Draženko Nenadić (2003)Draženko Nenadić. Pleistocenske naslage istočnog Srema, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2003
-
Problematika formiranja izvorišta izdanskih voda u kvartarnim naslagama Dakijskog basena u Srbiji
Dušan Polomčić (1996)Dušan Polomčić. Problematika formiranja izvorišta izdanskih voda u kvartarnim naslagama Dakijskog basena u Srbiji, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1996
-
Fosilni ostaci fosilnih kičmenjaka u pećinskim naslagama Srbije
Katarina Bogićević, Dragana Đurić, Draženko Nenadić. "Fosilni ostaci fosilnih kičmenjaka u pećinskim naslagama Srbije" in Zbornik radova sa naučnog skupa „Kras-vekovna naučna inspiracija“, Beograd, 23. septembar 2022, Univerzitet u Beogradu - Geografski fakultet (2022)
-
Pleistocenske fluvijalne naslage jugoistočnog Srema i dolina Dunava i Morave
Nenadić Draženko, Bogićević Katarina (2014)Nenadić Draženko, Bogićević Katarina. "Pleistocenske fluvijalne naslage jugoistočnog Srema i dolina Dunava i Morave" in Оптимално истраживање и одрживо коришћење геолошких ресурса : зборник радова XVI конгреса геолога Србије, Donji Milanovac, 22-25.05.2014. = Optimal Reserach and Sustainable Usage of the Geological Resources : proceedings of the XVI Serbian Geologcal, Beograd:Српско геолошко друштво = Serbian Geological Society (2014): 78-81
-
Hidrohemijska zonalnost vodonosnih naslaga Srema
Marko M. Stanić (2004)Marko M. Stanić. Hidrohemijska zonalnost vodonosnih naslaga Srema, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2004
-
Zaštita podzemnih voda u aluvijalnim nanosima sa posebnim osvrtom na izvorište Beograda
Slobodan Vujasinović (1983)Slobodan Vujasinović. Zaštita podzemnih voda u aluvijalnim nanosima sa posebnim osvrtom na izvorište Beograda, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1983
-
Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности
Brankica Majkić (2013-09-27)Старење бунара настаје као последица процеса корозије и колмирања. Процесекорозије могуће је спречити уградњом филтерских конструкција од материјалаотпорних на корозију. Колмирање може да настане без обзира на врсту материјалаод кога се праве бунарске конструкције, а процесом може бити захваћенаприфилтарска зона па и зона саме водоносне средине. Из тог разлога тезa јеусмеренa на процесе који доводе до колмирања бунара и последицe опадањaкапацитета водозахватних објеката. Полазна хипотеза је да бунари стареразличитом брзином у срединама различитог степена оксичности. Хидрохемијскеи микробиолошке карактеристике подземних ...старење бунара, алувијалне издани, степен оксичности средине,колмирање, бунарски талог, локални хидраулички губитак, дозвољене улазнебрзине... Холоценске наслаге имају знатну дебљину и распрострањеност по ободу и у оквиру алувијалних равни Велике Мораве и њених већих притока. Могу се поделити у две генетске секвенце: падинску и флувијалну. Падинском секвенцом обухваћени су: лесоидни седименти, делувијално-пролувијалне наслаге, делувијалне ...
... водоносне средине (m 3 /s), подаци Водопривредне основе Републике Србије (2001) Хидрогеолошка јединица Алувијални наноси Основни водоносни комплекс (Војводина) Неогене наслаге Карстна средина Пукотинска средина Укупно Бачка и Банат 1,45 3,57 0,43 - - 5,45 Срем, Мачва ...
... докторска дисертација 54 регулационих радова и багеровања материјала из речног корита је на неким деоницама водотока врло значајан. Алувијалне наслаге се експлоатише у виду узимања шљунка и песка. Експлоатација шљунка и песка из речног корита подразумева да се одржи равнотежа са наносом ...Brankica Majkić. "Старење бунара у алувијалним срединама различитог степена оксичности" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-09-27)
-
Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun
Anja Dević (2024)U ovom završnom radu prikazani su literaturni podaci koji se odnose na geotehničke karakteristike terena izgrađenih od lesa na primeru šireg istražnog prostora, tzv. Zemunskog lesnog platoa, kao i rezultati detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun. U prvom delu rada prikazani su uslovi nastanka karakteristične makroporozne strukture lesa i njen uticaj na fizičko-mehaničke karakteristike i stabilnost terena izgrađenih od lesa. Na osnovu analize i interpretacije rezultata detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun prikazane su ...... formiranja sezonskih izdani. 21 • Lesne naslage u izdanskoj zoni do pojave aluvijalno-barskih sedimenata intenzivno su fizičko-hemijski izmenjene (degradirane) tako da po svojim strukturnim karakteristikama ne predstavljaju tipične lesne naslage već se nazivaju lesoidima. Njihov koeficijent ...
... predstavljaju hidrogeološke kolektore - akumulatore. Prihranjivanje izdani se, najvećim delom, vrši dreniranjem podzemne vode iz zaleđa. • Aluvijalno-barske naslage, u podini nadizdanske zone, po svojoj hidrogeološkoj funkciji predstavljaju hidrogeološki kolektor slabe izdašnosti. Vršni deo ovih naslaga ...
... Измењено: 2024-03-12 09:54:23 Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun Anja Dević Дигитални репозиторијум Рударско-геолошког факултета Универзитета у Београду [ДР РГФ] Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun | Anja Dević | | 2024 | | ...Anja Dević. Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun, 2024
-
Geotehnički modeli aluvijalnih sedimenata Novog Beograda
Zoran Radić (2007)Zoran Radić. Geotehnički modeli aluvijalnih sedimenata Novog Beograda, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2007
-
Starenje bunara u aluvijalnim sredinama različitog stepena oksičnosti
Brankica Majkić (2013)Brankica Majkić. Starenje bunara u aluvijalnim sredinama različitog stepena oksičnosti, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2013
-
Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke
Bojan B. Hajdin (2013-03-07)Vodosnabdevanje gradova i naselja severne Bačke vrši se u potpunosti iskorišćavanjempodzemnih voda. Najznačajnije količine podzemne vode namenjene za piće zahvatajuse iz izdani u vodonosnim pleistocenskim naslagama koje su poznate kao osnovnivodonosni kompleks, dok su danas u vodosnabdevanju manje zastupljene vode izizdani u pliocenskim sedimentima i prve, slobodne izdani rasprostranjene plitko ispodpovršine terena.Pored snabdevanja stanovništva, veliki potrošači podzemne vode su i industrijskapreduzeća, a zbog loših uslova i nerazvijenih sistema za navodnjavanje sve veći korisnicivoda prve izdani postaju i poljoprivredni proizvođači.Geološka ...resursi podzemnih voda, vodosnabdevanje, održivo upravljanje, osnovni vodonosni kompleks, termomineralne vode, monitoring podzemnih... Hidrogeološke karakteristike aluvijalnih i terasnih naslaga U okviru kompleksa kvartarnih sedimenata, od srednjeg pleistocena do holocena na istraživanom području taložene su peskovito-šljunkovite i glinovite naslage koje izgrađuju aluvijalne i terasne naslage. Rasprostranjene su u priobalju ...
... podzemnih voda ima i međusobni položaj aluvijalnih i naslaga starijeg kvartara (pleistocena). Naime, u ovoj zoni aluvijalne naslage leže preko pleistocenskih naslaga i čine jedinsten kompleks zbog čega su izdani direktno hidraulički povezane. Preko aluvijalne izdani ostvaruje se prihranjivanje podinske ...
... Prva izdan sa slobodnim nivoom ili pod manjim pritiskom formira se u naslagama srednjeg i mlađeg kvaratara, aluvijalnim i terasnim sedimentima, zatim lesnim i eolskim naslagama. Najveći značaj za vodosnadevanje imaju vode aluvijalne izdani uz reke Dunav i Tisu. U priobalju Dunava debljina kvartarnih ...Bojan B. Hajdin. "Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-03-07)
-
Аnaliza mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa “Podbraćan”
Vladimir Čebašek, Veljko Rupar (2018)Eksploatacijom boksita iz ležišta "Podbraćan" formiran je površinski kop sa maksimalnom visinom zavšne kosine od 280 m. Redovnom kontrolom stabilnosti trenutnog stanja kosina površinskog kopa utvrđeno je da faktor sigurnosti iznosi Fs = 1.71 – 1.85, a što je ukazalo da postoji mogućnost povećanja nagiba kosine. U radu je prikazan postupak analize mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa "Podbraćan".Vladimir Čebašek, Veljko Rupar. "Аnaliza mogućnosti povećanja nagiba završne kosine površinskog kopa “Podbraćan”" in Mining and Geology Today, II international symposium, Belgrade, 04 - 05.12.2018., Rudarski institut, Balkanska akademija nauka, Akademija inženjerskih nauka Srbije (2018). https://doi.org/10.25075/SI.2018.17
-
Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina
Fosilni ostaci životinja i biljaka imaju važnu ulogu u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina. U ovom radu opisan je značaj tri grupe životinja: sitnih sisara, herpetofaune I mekušaca. Mada je za rekonstrukciju važan sastav čitave asocijacije, nalasci pojedinih vrsta mogu biti dovoljno indikativni da otkriju tip staništa ili klimatske uslove. Posebnu teškoću pri rekonstrukciji paleosredina u Srbiji predstavlja činjenica da klimatske promene na Balkanskom poluostrvu nisu bile tako oštre kao u srednjoj i zapadnoj Evropi, pa ne postoji drastična razlika u ...... prisutne u aluvijalnim naslagama severnih delova Srbije. Tokom srednjeg pleistocena korbikule su se povukle iz Panonskog basena naseljavajući oblasti Kaspijskog basena, Indije i nekih delova američkog kontinenta. Na osnovu analogije sa savremenim korbikulama, može se zaključiti da su naslage sa prisustvom ...
... pojedinih vrsta tokom perioda zahlađivanja i otopljavanja. 48 III KONGRES GE0LOGR BOSNE I HERCEGOVMINE SR MEBUNRRODNIM UČEŠĆEM U pećinskim naslagama Srbije gornjopleistocenske starosti u herpetološkim asocijacijama preovlađuju vrste koje se prema Bohmeovom modelu Javljaju u toplijim stadijumima ...Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Dragana Đurić, Mihajlo Jovanović, Aleksandra Savković. "Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina" in Zbornik sažetaka III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine, Neum, 21.-23.09.2023., Ilidža : Udruženje geologa Bosne i Hercegovine (2023)
-
Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)
Darko M. Božović (2016-09-28)Karbonatne sirovine, obzirom na geološku građu Crne Gore predstavljaju jednu od najznačajnijih nemetaličnih mineralnih sirovina. U Crnoj Gori postoje brojna leţišta karbonatnih sirovina (arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena) koja su istraţena ili su u eksploataciji, među kojima rudni reon Bjelopavlića zauzima najznačajnije mjesto.Dosadašnja istraţivanja karbonatnih sirovina na ovom području imala su, međutim, prevashodno uzak istraţivački cilj, utvrđivanje rezervi arhitektonsko - građevinskog i tehničko - građevinskog kamena određenog leţišta, ili preliminarna ispitivanja kvaliteta krečnjaka u njima, sa ...karbonatne mineralne sirovine, arhitektonsko - građevinski kamen, tehničko - građevinski kamen, karbonatna punila, rudni reon Bjelopavlića, potencijalnost.... humusno zemljište debljine 1 - 2 m. Aluvijalne tvorevine (al) su razvijene u aluvionu rijeka i povremenih tokova, a zastupljene su u dolini rijeke Zete i drugih manjih tokova. Aluvijalne tvorevine predstavljene su naslagama šljunka, pjeskovitog šljunka i aluvijalnih glina. D. Božović: Mineragenija ...
... debljina postepeno smanjuje idući od Podgorice ka Glavi Zete. Tvorevine kvartara predstavljene su: kvartarnim glinama, deluvijalnim i aluvijalnim naslagama i crvenicom. Kvartarne gline (Q1) zauzimaju najveći dio doline Zete u Bjelopavlićkoj ravnici. Predstavljene su ţutim, zelenim ili bjeličastim ...
... “Visočica“ Karbonate naslage formacije Visočica, koje slijede iznad kampanskih krečnjaka, su najmlađe gornjokredne naslage izdvojene u okviru rudnog reona Bjelopavlića, i imaju veoma malo rasprostranjenje. Međutim, odlikuju se brojnim specifičnostima u odnosu na gornjokredne naslage na ovom području ...Darko M. Božović. "Mineragenija i potencijalnost karbonatnih sirovina rudnog reona Bjelopavlića (Crna Gora)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-28)
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... транзит термалних вода до алувијалног наноса врши кроз веома порозну жицу андезита (Симић и други, 1996). У току бушења кроз андезите, регистроване су каверне и губици исплаке. Бушотинама дубине 168,5 m и 75,7 m набушене су терцијарне седиментно – 71 вулканске наслаге моћности 40 – 50 m, а ...
... источној страни блока Јухора (геолошка подлога по Д. Долић и други, 1981) Легенда: 1. водопропусне невезане квартарне наслаге; 2. водопропусне невезане преквартарне наслаге; 3. претежно водонепропусне високометаморфне стене; 4. појава угљокиселе воде; 5. област прихрањивања угљокиселих вода, п ...
... кушевачког терцијарног басена (геолошка подлога по М. Ракић и други, 1976.) Легенда: 1. водопропусне невезане квартарне наслаге; 2. водопропусне невезане преквартарне наслаге; 3. практично водонепропусне стене; 4. водопропусне чврсте стене; 5.и 6. претежно водонепропусне високометаморфне стене; 7 ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić (2011)... (paleozojske formacije, magmatske i metamorfnih stena, >išne naslage jure i krede, kao i dublji i debeli sedimentni kompleksi), ali i naslage veoma bogate podzemnim vodama (mezozojske karbonatne stene, kvartarne aluvijalne i terasne naslage, i neogeni vodonosni sedimenti. Moguće je izdvojiti nekoliko ...
... rezerve podzemnih voda koje se ne eksploatišu nalaze se u aluvijalnim nanosima u blizini ušća većih reka, kao što su ušće Drine u Savu, ušće Velike Morave u Dunav (slika 13). Slika 13: Potencijalna regionalna izvorišta u aluvijalnim naslagama Srbije Pored prirodnog potencijala podzemnih voda, dodatne ...
... akumulirane u debelim kvartarnim i neogenim vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti i u planinskim masivima izgrađenim od karsti'kovanih karbonatnih stena. Za javno vodosnabdevanje najviše se koriste izdani sa slobodnim nivoom u aluvijalnim ravnima velikih reka (Dunav, Sava, Velika Morava i ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Petar Dokmanović, Petar Papić, Vesna Ristić-Vakanjac, Bojan Hajdin, Saša Milanović, Dragoljub Bajić. "Vodosnabdevanje podzemnim vodama u Srbiji-stanje i perspektive" in Naših 40 godina, Beograd : Rudarsko-geološki fakultet (2011): 49-77
-
Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović (2012)Slično većini evropskih zemalja, udeo podzemnih voda u javnom vodosnabdevanju u Srbiji je oko 75%. Najveće rezerve su akumulirane u vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti neogene i kvartarne starosti, kao i u karstnim izdanima. One su jedini izvor vodosnabdevanja pijacom vodom za Vojvodinu i veći deo Srbije. Delovi sa malim rezervama podzemnih voda su Šumadija i južni delovi zemlje, gde se koriste u većoj meri površinske vode. Do sada izvedena hidrogeološka istraživanja pokazuju da se zahvata oko 30% obnovljivih rezervi ...... Izdašnosti izvorišta podzemnih voda u Srbiji prema tipu vodonosne sredine (m3/s) Hidrogeološka jedinica Aluvijalni nanosi Osnovni vodonosni kompleks (Vojvodina) Neogene naslage Karstna sredina Pukotinska sredina Ukupno Ba ka i Banat 1,45 3,57 0,43 - - 5,45 Srem, Ma va, Sava ...
... podzemnih voda u Srbiji prema tipu vodonosne sredine (m°/s) Osnovni Hidrogeoloska ee vodonosni Neogene Karstna Pukotinska Lo Aluvijalni . . Ukupno jedinica . kompleks naslage sredina sredina nanosi er (Vojvodina) Backa i Banat 1,45 3,57 0,43 - - 5,45 Srem, Macva, 6,97 0,34 0,50 0,03 - 7,84 Sava / Tamnava ...
... Srbiji (bez vešta kog prihranjivanja) (m3/s) (Institut za vodoprivredu J. erni 2001) Hidrogeološka jedinica Aluvijalni nanosi Osnovni vodonosni kompleks (Vojvodina) Neogene naslage Karstna sredina Pukotinska sredina Ukupno Ba ka i Banat 9,39 4,91 0,55 0 0 14,85 Srem, Ma va, Sava ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović. "Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji" in Vodoprivreda, Beograd : Jugoslovensko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2012)
-
Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini
Milan Tokanović (2024)U radu su prikazana geotehnička istraživanja za potrebe rekonstrukcije Zavičajnog muzeja Jagodina.Zavičajni muzej u ulici Kneginje Milice br.82 u Jagodini, ima ozbiljna oštećenja pojedinih delova konstrukcije koja su nastala na objektu tokom više od 80 godina eksploatacije.Kako bi se trajno rešio problem dinamičke stabilnosti i statičke održivosti konstruktivnog sistema objekta,neophodno je bilo definisanje geotehničkih uslova u zoni interakcije prirodne sredine i konstrukcije predmetnog objekta.Izvedena su terenska i laboratorijska ispitivanja na osnovu kojih su dobijene geotehničke podloge. Na osnovu dobijenih geotehničkih podloga ...geotehnička istraživanja, Zavičajni muzej, temelji, fundiranje, nosivost, sleganje, istražne jame, laboratorijska geomehanička ispitivanja, Jagodina... istražne lokacije učestvuju srednjemiocenski sedimenti, a na čitavom istražnom prostoru, pokriveni su jezerskim, deluvijalno-proluvijalnim i aluvijalnim sedimentima. SEDIMENTI BELICE - ĆM») U litološkom smislu predstavljaju peskovite i šljunkovite gline i konglomerate. Predstavljaju najmlađu ...
... Vrednost zapreminske težine za ovu sredinu je određena na osnovu stručnog iskustva. – _ Zapreminska težina y= 18.0 kN/m? DELUVIJALNO-PROLUVIJALNE NASLAGE (dpr) — glina prašinasto peskovita, smeđe boje. Mestimično zastupljeni oksidi mangana (Mn) i gvožđa (Fe) sa karakterističnom bojom rđe, nastalih ...
... zavise od morfologije, geološkog sklopa i litološkog sastava, odnosno zastupljenog tipa poroznosti. Nasip je predstavljen pretaloženim prirodnim naslagama, peskovito- prašinastom . glinom sa uklopcima građevinskog materijala. Odlikuje ih intergranularna poroznost i seckundarno prslinsko pukotinska ...Milan Tokanović. Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini, 2024
-
Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima
Nenad M. Marić (2016-09-26)Disertacija se konceptualno sastoji iz dva dela kojima je obuhvaćen pasivan (prirodnoprečišćavanje) i aktivan remedijacioni pristup (stimulisana bioremedijacija) kodpodzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima.U prvom delu disertacije prikazani su rezultati osmatranja procesa prirodnogprečišćavanja u podzemnim vodama na lokaciji istorijskog zagađenja kerozinom.Tragovi zagađenja naftnim ugljovodonicima pronađeni su 20 godina nakon prosipanjakerozina. Ovo je stvorilo osnovu za proučavanje efekata dugotrajne izloženostipodzemnih voda procesima biodegradacije u terenskim uslovima. Uočeno je da sesnižene koncentracije elektron akceptora (O2, NO3-, SO42-) i povišene koncentracijemetaboličkih produkata biodegradacije ...... u okviru ovih naslaga je prvenstveno montmorijonitskog tipa. Aluvijalne naslage Aluvijalne naslage Zapadne Morave zauzimaju centralni deo područja obuhvaćenog istraživanjima. Reč je o peskovito-šljunkovitim naslagama, u okviru kojih sa povećanjem dubine raste udeo šljunkovite frakcije ...
... skoro u potpunosti zahvaćene aluvijalne naslage, ali i laporovite gline u njihovoj podini (PJ-7, PJ-9). Može se zaključiti da su glinovito-peskovite naslage ispod puta predstavljale sredinu koja je zadržala front zagađenja od naglog spuštanja ka aluvijalnim naslagama i reci. S obzirom na hip ...
... izdani. M, Pl sedimenti Naslage miocensko-pliocenske starosti su jezerskog porekla i javljaju se na širem području Kraljevačkog basena. Značaj ovih sedimenata u zoni obuhvaćenoj istražnim radovima je u tome što predstavljaju podinu aluvijalnim naslagama. Preciznije, reč je o laporovitim ...Nenad M. Marić. "Prirodno prečišćavanje i stimulisana bioremedijacija podzemnih voda zagađenih naftnim ugljovodonicima" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-09-26)