Претрага
422 items
-
Donjokredni brahiopodi Kučajsko-svrljiške zone (Istočna Srbija)
(2003)Donjokredni brahiopodi Kučajsko-svrljiške zone (Istočna Srbija), Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2003
-
Palinpastika hercinida u Kučajskoj zoni istočne Srbije
Vlado Milićević (1996)Vlado Milićević. Palinpastika hercinida u Kučajskoj zoni istočne Srbije, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1996
-
Palinomorfe morskog paleozoika Kučajske zone istočne Srbije
Slavica Đajić (1996)Slavica Đajić. Palinomorfe morskog paleozoika Kučajske zone istočne Srbije, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1996
-
Joint interpretation of paleomagnetic, structural and AMS results from the Vardar Zone of Serbia
Emo Marton, Marinko Toljić, Vesna Lesić, Vesna Cvetkov. "Joint interpretation of paleomagnetic, structural and AMS results from the Vardar Zone of Serbia" in 18th Meeting of the Central European Tectonic Studies Group (CETEG) & 25th Meeting of the Czech Tectonic Studies Group, 22-25th April, 2021, Terchová, Slovakia, Department of Geological Sciences, Masaryk University in cooperation with the Czech Geological Survey, IPE MU Brno and UK Praha (2021)
-
Vulnerability Assessment as a Basis for Sanitary Zone Delineation of Karst Groundwater Sources—Blederija Spring Case Study
Примена метода рањивости подземних вода има велики значај код делинеације зона санитарне заштите карстних изворишта. Процена рањивости изворишта карстних подземних вода углавном је била базирана на Европском приступу (COST пројекат 620), који укључује анализу фактора К, који се односи на кретање подземне воде кроз засићену зону карстног система. У раду су примењене две методе за процену рањивости подземних вода - COP+K и TDM метода, како би се израдила најпогоднија карта рањивости изворишта која се може трансформисати у карту зона ...заштита изворишта карстних подземних вода, делинеација санитарних зона, COP+K метода, TDM метода, извориште подземних вода БледеријаVladimir Živanović, Nebojša Atanacković, Saša Stojadinović. "Vulnerability Assessment as a Basis for Sanitary Zone Delineation of Karst Groundwater Sources—Blederija Spring Case Study" in Water, MDPI AG (2021). https://doi.org/10.3390/w13192775
-
Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије
Goran H. Marinković (2014-06-17)Докторском дисертацијом разматране су хидрогеолошке структуре угљокиселихминералних вода литосфере Србије. При истраживањима узети су у обзир:резултати испитивања старости, порекла и физичко – хемијских карактеристикаугљокиселих вода, геотемпературни услови и геотектонска грађа литосфере,резултати изотопских испитивања на δ13С у карбонатима хидротермалнихлежишта, резултати истраживања минималних температура трансформацијекарбоната и структурно - хидрогеолошки услови у областима дренирањаугљокиселих вода.Резултати показују да је угљеник угљокиселих вода пореклом из карбонатахидротермалне фазе младих магматских процеса, а да су матични супстратиовог елемента карбонати мезозојских и палеозојских седиментних иметаморфних стена. Угљендиоксид ...литосфера Србије, угљокиселе воде, генеза, супстрати, рејони,хидрогеолошке структуре, дубина залегања, геолошки услови, типови,потенцијал.... разломна зона; 7. теоретске, односно претпостављене границе хидродинамичких зона; 8. максимална дубина залегања угљокиселих вода; 9. водоносна средина са гравитационим кретањем подземних вода; хидродинамичке зоне - 10. зона активне циркулације; 11. зона успорених процеса водозамене; 12. зона веома успорених ...
... Угљокиселе воде Доњих Левића маркирају зону пресека дубоке мургулске разломне зоне и војетинске активне раседне зоне дубоког залегања. Мургулски разлом припада познатој дубокој дислокационој зони Врњачка бања – Плеш – Радманово. На ССЗ продужетку, ову дислокациону зону дужине преко 100 km, маркирају ...
... не границе залегања Вардарске зоне; 5. правац кретања угљендиоксида; 6. појава угљокиселе воде. I – зона генерисања угљендиоксида из графита и карбоната; II – зона генерисања угљендиоксида из карбоната; III – зона мешања инфилтрационих вода и угљендиоксида; IV- зона залегања угљокиселих вода. ...Goran H. Marinković. "Хидрогеолошки услови формирања угљокиселих минералних вода Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-17)
-
Late and post-collisional tectonic evolution of the Adria-Europe suture in the Vardar Zone
The Vardar Zone is a product of the Triassic-Jurassic opening of the Neotethys, Jurassic obduction, Late Cretaceous/Paleogene consumption of the oceanic crust and continental collision. During the last process, the Eastern Vardar Zone was thrust over the Central and eventually both onto the Western Vardar Zone. The present paleomagnetic and structural study provided new results from the first two zones in the Belgrade area. The younger set of data, together with published ones from the third zone, provide firm ...Emő Márton, Marinko Toljić, Vesna Cvetkov. "Late and post-collisional tectonic evolution of the Adria-Europe suture in the Vardar Zone" in Journal of Geodynamics, Elsevier BV (2022). https://doi.org/10.1016/j.jog.2021.101880
-
Cretaceous ultrapotassic magmatism from the Sava-Vardar Zone of the Balkans
Kristijan Sokol, Dejan Prelević, Rolf Romer, Milica Božović, Paul van den Bogaard, Elitsa Stefanova, Bojan Kostić, Nenad Čokulov (2020)Late Cretaceous global plate reorganization associated with the inception of counterclockwise rotation of Africa relative to Europe initiated in the Balkan region small-volume magmatism of diverse geochemical signature along the enigmatic Sava-Vardar Zone. We study a Late Cretaceous lamprophyric sill in Ripanj village near Belgrade to constrain this magmatic episode. The lamprophyre is characterized by high contents of Na, P, Fe and Al, and low contents of K, Ca and Mg. Its original nature (Na, K, Ca and Mg) is ...Kristijan Sokol, Dejan Prelević, Rolf Romer, Milica Božović, Paul van den Bogaard, Elitsa Stefanova, Bojan Kostić, Nenad Čokulov. "Cretaceous ultrapotassic magmatism from the Sava-Vardar Zone of the Balkans" in Lithos (2020)
-
Hidrodinamička analiza procesa starenja bunara sa horzontalnim drenovima na beogradskom izvorištu podzemnih voda
Đorđije M. Božović (2023)Predmet istraživanja doktorske disertacije su bunari sa horizontalnim drenovima beogradskog izvorišta podzemnih voda, drugog najvećeg izvorišta ovog tipa na svetu, čiji je režim rada opterećen procesima intenzivnog starenja prisutnog od samog početka formiranja izvorišta, početkom 1950‒ih godina. Istraživanja sprovedena u okviru izrade disertacije su imala za cilj definisanje nove metodologije izučavanja procesa mehaničkog i biohemijskog kolmiranja drenova izradom detaljnih 3D numeričkih hidrodinamičkih modela, upotrebom postojećih, dostupnih i široko rasprostranjenih računarskih programa. Istraživanja su realizovana simulacijom ostvarenog režima podzemnih voda ...modeliranje podzemnih voda, hidrauličke karakteristike drenova, koeficijent propusnosti drenova, prifilterska zona drena, hidraulički otpori na drenovima, kolmiranje drenova, ulazne brzine podzemnih voda, MODFLOW, CLN Package... prifilterske zone. Debljina prifilterske zone je parametar za čiju se vrednost autor modela odlučuje na osnovu posedovanja informacija o stvarnoj debljini prifilterske zone drenova na analiziranom bunaru, zatim na osnovu literaturnih podataka o dijapazonu vrednosti debljina koje ova zona može imati ...
... slojeve na hidrodinamičkom modelu. Izdvojene su dve zone različitih dubina usecanja korita u sedimente izdani. Obe zone su zadate u drugom sloju na hidrodinamičkom modelu. Plića zona je zadata sa dnom korita na koti 63,0 mnm, dok je u dubljoj zoni dno korita zadato na koti koti 61,5 mnm. Tokom v ...
... vrednosti brzina podzemnih voda u prifilterskoj zoni drenova. U slučaju kada su ulazne brzine uvećane iznad kritičnih vrednosti, dolazi do intenzivnijeg taloženja gvožđa u pornom prostoru prifilterske zone, što vodi smanjenju poroznosti prifilterske zone (filterskog zasipa u analiziranom slučaju). Sa ...Đorđije M. Božović. Hidrodinamička analiza procesa starenja bunara sa horzontalnim drenovima na beogradskom izvorištu podzemnih voda, Beograd : [Đ. Božović], 2023
-
Paleomagnetic evidence for post-collisional Miocene clockwise rotation in the Serbian segment of the Vardar Zone and the Danubicum
Vesna Lesić, Emő Márton, Vesna Cvetkov, Dragana Tomić. "Paleomagnetic evidence for post-collisional Miocene clockwise rotation in the Serbian segment of the Vardar Zone and the Danubicum" in 26th IUGG General Assembly Prague, Czech Republic, International Union of Geodesy and Geophysics (2015)
-
Clockwise rotation in the Serbian segment of the Vardar zone and in the Danubicum of Eastern Serbia - tetonic implication
Vesna Lesić, Emo Marton, Vesna Cvetkov, Dragana Tomić. "Clockwise rotation in the Serbian segment of the Vardar zone and in the Danubicum of Eastern Serbia - tetonic implication" in 5. Hrvatski geološki kongres. Abstract Book 5th Croatian Geological Congress, Hrvatski geološki institut (2015)
-
Metalogenija rudne zone Mitrašinci- Istočna Makedonija
Orce Spasovski (1993)Orce Spasovski. Metalogenija rudne zone Mitrašinci- Istočna Makedonija, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1993
-
Metalogenija rudne zone Tajmište-Zapadna Makedonija
Dragi Smiljkov (1994)Dragi Smiljkov. Metalogenija rudne zone Tajmište-Zapadna Makedonija, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1994
-
Sedimentologija gornje krede centralnog dela vardarske zone
Violeta M. Gajić (2014-09-04)Područje istraţivanja obuhvaćeno doktorskom disertacijom nalazi se ucentralnim delovima Vardarske zone. Karakteriše se sloţenom geološkomgrađom koju grade mezozojske tvorevine trijaske, jurske i kredne starosti, kao ikvartarni sedimenti. U trijasu je istraţivano područje pokrivalo more, sve dogranice sa Šumadijom. Tokom jure sloţenim geotektonskim procesima stvarajuse ofiolitske stene rasprostranjene u juţnim i delom u centralnim delovimaistraţivanog područja. U donjoj kredi se pokretima dinarske faze izdiglo kopno,koje je egzistiralo skoro u celoj donjoj kredi područja istraţivanja.U alb-cenomanu pojedini delovi istraţivanog područja se ...... vardarske zone;Sedimentology upper cretaceous central part of Vardar zone Violeta M. Gajić Дигитални репозиторијум Рударско-геолошког факултета Универзитета у Београду [ДР РГФ] Sedimentologija gornje krede centralnog dela vardarske zone;Sedimentology upper cretaceous central part of Vardar zone | Violeta ...
... ofiolitsi masiv pripada jednom od složenijih delova Vardarske zone. Vardarsku zonu Grubić (1966) smatra krajnje severoistočnom i istočnom jedinicom u Dinaridima. Dimitrijević & Dimitrijević (1973; 1974) i Karamata et al. (1994; 1996) Vardarsku zonu u geotektonskom planu Srbije, izdvajaju kao posebnu ...
... Istočna bosansko-durmitorska jedinica; EVZ – istočna Vardarska zona; JB – Jadarska jedinica; KB – Kopaonička jedinica; SMM – Srpsko-makedonska masa; WVZ – zapadna Vardarska zona. Sedimentologija gornje krede centralnog dela Vardarske zone 14 Geološku građu šireg područja istraživanja grade ...Violeta M. Gajić. Sedimentologija gornje krede centralnog dela vardarske zone, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет, 2014-09-04
-
Kumulatna zona ultramafita Brezovice(Šar planina| Srbija)
Danica Srećković (1993)Danica Srećković. Kumulatna zona ultramafita Brezovice(Šar planina| Srbija), Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1993
-
Rešavanje geneze paleozojskih kvarcita Moravske zone
Maja Milosavljević (1992)Maja Milosavljević. Rešavanje geneze paleozojskih kvarcita Moravske zone, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1992
-
Geološka građa Vardarske zone između Struganika i divčibara
Nataša Gerzina (2002)Nataša Gerzina. Geološka građa Vardarske zone između Struganika i divčibara, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2002
-
Geološka građa centralne varvardske zone između Avale i Kosmaja
Marinko Toljić (2006)Marinko Toljić. Geološka građa centralne varvardske zone između Avale i Kosmaja, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2006
-
Geološka građa terena Limske zone između Prijepolja i Jabuke
Aleksandar Ililć (2000)Aleksandar Ililć. Geološka građa terena Limske zone između Prijepolja i Jabuke, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2000
-
Geohemijske karakteristike izmenjenih i mineralizovanih zona u ležištu Veliki majdan
Zoran Starčević (1999)Zoran Starčević. Geohemijske karakteristike izmenjenih i mineralizovanih zona u ležištu Veliki majdan, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1999