Претрага
177 items
-
Zlatonosni aluvion Konjske reke i mogućnost njegove valorizacije
Kasim Hrković (1978)Kasim Hrković. Zlatonosni aluvion Konjske reke i mogućnost njegove valorizacije, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1978
-
Hydrographic and hydrological characterization of the Vodenička and Rosomačka rivers
Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Jelena Ratković (2017)The Visočica River rises in Bulgaria, on the Berovo Mountain. Its course in Bulgaria is 16.7 km long. It enters Serbia near the village of Donji Krivodol. Up to the village of Pakleštica, or the beginning of Lake Zavoj, its right-bank tributaries are the Krivodolštica, the Vodenička, the Rosomačka and the Dojkinačka. There are no left-bank tributaries. Among the tributaries, water levels and discharges are gauged only on the Dojkinačka River. The Vodenička had also been gauged but only ...... уравнати падови износе: - Росомачке реке од њеног ушћа па до споја Заношке реке и Царичиног потока износи 37 ‰; - Заношке реке износи 138 ‰; - Царичиног потока 168 ‰; - Росомачке реке од извора Заношке реке па до њеног ушћа у Височицу износи 47 ‰. Воденичка река (након села Каменица овај ток се ...
... Е РАЗМАТРАНИХ РЕКА Росомачка река настаје на коти 1068 м спајањем, односно уливањем Царичиног потока у Заношку реку, а улива се код села Славиња у реку Височицу на коти 724 м. Генерални правац течења јој је од севера ка југу, а њено сливно подручје налази се између сливова реке Јеловице, која ...
... Пљоске (826 м н. в.) све до ушћа Воденичке реке у Височицу. У овом делу вододелница одваја слив Воденичке реке од Криводолштице и непосредног слива реке Височице. Слив Воденичке реке је лепезастог облика, с тим да је у доњем делу, као и код Росомачке реке, изузетно сужен и такође у овом делу не прима ...Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Jelena Ratković. "Hydrographic and hydrological characterization of the Vodenička and Rosomačka rivers" in Pirotski zbornik, Pirot : Narodna biblioteka Pirot (2017). https://doi.org/10.5937/pirotzbor1742001R
-
Režim pogranične reke Jerme
Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Boris Vakanjac, Peđa Kostić (2019)Reka Jerma izvire na Vlasinskoj visoravni u zoni Vlasinskog jezera, teče prema severozapadu padinama planine Gramade kroz selo Klisuru. Kod sela Strazimirovci prelazi u susednu državu Bugarsku, prolazi kroz Trnovsko ždrelo i zatim se ponovo vraća u Srbiju nedaleko od sela Petačinci. Uliva se kod sela Gradište u Nišavu. Ukupna dužina ove reke je 72.1 km od toga je 45.1 km formirala na teritoriji Srbije a preostali deo pripada Bugarskoj. Posmatrajući površine sliva nešto manje od 50 % pripada ...Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Boris Vakanjac, Peđa Kostić. "Režim pogranične reke Jerme" in Zbornik radova II Međunarodne naučne konferencije, Regionalni razvoj i prekogranična saradnja, Pirot, 2018., UO Privredna komora Pirot (2019)
-
Prilog poznavanju režima reke Ribnice (sliv reke Kolubare)
Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Boris Vakanjac, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Jelena Ratković (2019)Vesna Ristić Vakanjac, Marina Čokorilo Ilić, Boris Vakanjac, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Jelena Ratković. "Prilog poznavanju režima reke Ribnice (sliv reke Kolubare)" in Knjiga apstrakata 9. Simpozijuma o zaštiti karsta, Beograd, 2019., Akademski speleološko-alpinistički klub (ASAK), Beograd (2019)
-
Karakteristike sedimenata upletenih reka formacije klastiti Kladnice
Radmilo Jovanović (1993)Radmilo Jovanović. Karakteristike sedimenata upletenih reka formacije klastiti Kladnice, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1993
-
Inženjerskogeološka svojstva terena u srednjem delu toka reke Neretve
Ermedin Halilbegović (2007)Ermedin Halilbegović. Inženjerskogeološka svojstva terena u srednjem delu toka reke Neretve, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 2007
-
Geologija i tektonika ugljonosne oblasti između Dobre na Dunavu i Porečke reke
Petar Bogdanović (1963)Petar Bogdanović. Geologija i tektonika ugljonosne oblasti između Dobre na Dunavu i Porečke reke, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1963
-
Izučavanje problema otvaranja dubokih rudnih tela na primeru rudnog tela Borska reka""
Čedomir Beljić (1994)Čedomir Beljić. Izučavanje problema otvaranja dubokih rudnih tela na primeru rudnog tela Borska reka"", Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1994
-
Studija određivanja dimenzija sigurnosnih stubova i stabilnosti raspona u otvorenim otkopima revira Kozja reka" rudnika "Sase""
Ante Gluščević (1972)Ante Gluščević. Studija određivanja dimenzija sigurnosnih stubova i stabilnosti raspona u otvorenim otkopima revira Kozja reka" rudnika "Sase"", Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1972
-
Analiza uzorka oštećenja čeličnih podgradnih okvira u kosim i horizontalnim prostorijama na primeru jame Ravna reka""
Dragomir Tabori (1988)Dragomir Tabori. Analiza uzorka oštećenja čeličnih podgradnih okvira u kosim i horizontalnim prostorijama na primeru jame Ravna reka"", Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1988
-
Petrohemijske karakteristike visokog kristalina Tekijskog kompleksa i moguća genetska veza sa kristalinom desne obale Porečke reke( Srbija)
Vesna Joksimović (1987)Vesna Joksimović. Petrohemijske karakteristike visokog kristalina Tekijskog kompleksa i moguća genetska veza sa kristalinom desne obale Porečke reke( Srbija), Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1987
-
Prilog poznavanju režima i bilansa voda reke Resave
Sliv Resave zauzima područje između reke Velike Morave i obronaka Kučajsko-beljaničkih planina. Sliv i režim ove reke kontroliše se dvema hidrološkim stanicama: Manastir Manasija (slivno područje u iznosu od 388 km2) i Svilajnac (681 km2). Za potrebe analize režima voda reke Resave i uticaja padavina na formiranje oticaja sa njenog sliva preuzeti su podaci o padavinama sa meteorološke stanice Crni Vrh (1037 m nm) koji odslikava režim gornjeg dela sliva ove reke, i meteorološke stanice Smederevska ...Marina Mitrašinović, Vesna Ristić Vakanjac, Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Dušan Polomčić. "Prilog poznavanju režima i bilansa voda reke Resave" in Zbornik radova XVI Srpski hidrogeološki simpozijum sa međunarodnim učešćem, Zlatibor, 2022., Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet (2022)
-
Analiza uslova formiranja oticaja reke Resave (istočna Srbija)
Vesna Ristić Vakanjac, Marina Mitrašinović, Veljko Marinović, Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Branislav Petrović, Petar Vojnović (2023)Reka Resava zbog veličine sliva i količine vode koju daje Velikoj Moravi predstavlja jednu od najznačajnijih njenih desnih pritoka. U okviru njenog sliva jasno se izdvajaju gornji, geomorfološki raznolik deo sliva, koji je uglavnom izgrađen od karbonatnih sedimenata, i donji deo koji pripada Velikomoravskom basenu. Proticaj reke Resave se beleži u profilima Manastir Manasija koji kontroliše gornji deo sliva u iznosu od 358 km2 i Svilajnac, koji se nalazi na oko 3.5 km pre njenog ušća i koji kontroliše ...Vesna Ristić Vakanjac, Marina Mitrašinović, Veljko Marinović, Saša Milanović, Ljiljana Vasić, Branislav Petrović, Petar Vojnović. "Analiza uslova formiranja oticaja reke Resave (istočna Srbija)" in Zbornik radova III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine sa međunarodnim učešćem, Neum, 21-23.9.2023. , Ilidža : Udruženje/udruga geologa u Bosni i Hercegovini (2023)
-
Prilog poznavanju režima voda reke Visočice
Vesna Ristić Vakanjac, Jovan Nikolić, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Jelena Ratković (2018)Специфични геолошки и хидрогеолошки услови у области слива реке Височице, а пре свега широко распрострањење карбонатног средње тријаског комплекса стена, као и доњо тријаске шарене серије (алевролити, пешчари, конгломерати) имали су за последицу формирање специфичног типа дренажне мреже као и специфичног режима отицаја реке Височице и њених значајнијих притока. У конкретном случају, у горњим деловима слива ове реке као и њених главних притока, у оквиру доњо тријаских седимената развијен је дендритичан тип хидрографске мреже, док преласком на средње тријаске ...Vesna Ristić Vakanjac, Jovan Nikolić, Marina Čokorilo Ilić, Dušan Polomčić, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Jelena Ratković . "Prilog poznavanju režima voda reke Visočice" in 17. Kongres geologa Srbije, Vrnjačka Banja, 17-20.05.2018., Beograd : Srpsko geološko društvo (2018)
-
Ocena kvaliteta i mogućnost korišćenja podzemnih voda za piće i navodnjavanje u slivu reke Ralje
Analiza mogućnosti korišćenja podzemnih voda za potrebe vodosnabdevanje stanovništva kao i za navodnjavanje vršena je na prostoru sliva reke Ralje. Istražni prostor veličine oko 280 km2 je obuhvatio veći deo sliva reke Ralje koji se administrativno nalaze na području grada Beograda. Podzemne vode su glavni izvor za vodosnabdevanje i navodnjavanje u ovom području. Seoska naselja nemaju urađenu komunalnu infrastrukturu pa predstavljaju značajan faktor za degradaciju kvaliteta podzemnih voda na ovom području. U periodu 2012-2014 godine prikupljeno je 100 uzorka ...Sunčica Ninković, Nebojša Atanacković, Sava Magazinović, Jakov Andrijašević, Mihailo Šević. "Ocena kvaliteta i mogućnost korišćenja podzemnih voda za piće i navodnjavanje u slivu reke Ralje" in XV Srpski simpozijum o hidrogeologiji sa međunarodnim učešćem, Kopaonik, 14-17.septembar 2016. godine, Univerzitet u Beogradu- Rudarsko-geološki fakultet (2016)
-
Објекти геолошке баштине у сливу реке Височице
Гајић Виолета, Миловановић Драган, Вакањац Борис, Мандић М., Ристић Вакањац Весна. "Објекти геолошке баштине у сливу реке Височице" in Пиротски зборник no. 42, Пирот:Народнa библиотекa Пирот (2017): 209-224. https://doi.org/10.5937/pirotzbor1742209G
-
Stabilnost dolinskih padina u gornjem toku reke Drine
Duško Sunarić (1984)Duško Sunarić. Stabilnost dolinskih padina u gornjem toku reke Drine, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1984
-
Tektonski sklop terena između Gatačkog polja i reke Sušice
Mirko Mirković (1975)Mirko Mirković. Tektonski sklop terena između Gatačkog polja i reke Sušice, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1975
-
Stratigrafske i tektonske karakteristike palozoika u slivu reke Jadra Zapadna Srbija
Luka Pešić (1981)Luka Pešić. Stratigrafske i tektonske karakteristike palozoika u slivu reke Jadra Zapadna Srbija, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1981
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... 055 - Bač Crna reka 400 56' 210 34' 610 570,7 218 - Divjaci Crna reka 410 24' 210 12' 920 662,3 219 - Debrešte Crna reka 410 29' 210 19' 650 600,2 220 - Brailovo Crna reka 410 29' 210 29' 670 638,1 221 - Belo Pole Crna reka 410 25' 210 24' 608 535,9 222 - Dolenci Crna reka 410 19' 210 06' ...
... 223 - Ţvan Crna reka 410 18' 210 07' 680 511,8 224 - Rastoica Crna reka 410 20' 210 12' 720 665 225 - Krivogaštani Crna reka 410 20' 210 20' 608 597,2 226 - Slavej Crna reka 410 20' 210 25' 602 548,7 227 - Izbište Crna reka 410 08' 210 00' 940 777,2 228 - Boište Crna reka 410 12' 210 06' 980 ...
... - Vardino Crna reka 410 14' 210 15' 650 652,2 230 - Svinjište Crna reka 410 18' 210 10' 864 907,6 231 - Dolno Srpci Crna reka 410 11' 210 22' 652 574,8 232 - Lopatica Crna reka 410 10' 210 16' 655 628,8 233 - Dobruševo Crna reka 410 10' 210 29' 595 525,8 235 - Rotino Crna reka 410 04' 210 13' ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)