Претрага
21 items
-
Gornjopleistocenski sisari iz pećinskih naslaga Srbije
Vesna Dimitrijević (1994)Vesna Dimitrijević. Gornjopleistocenski sisari iz pećinskih naslaga Srbije, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1994
-
Pleistocenski sisari iz zbirke muzeja Srema
Dragana Gilić (1997)Dragana Gilić. Pleistocenski sisari iz zbirke muzeja Srema, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1997
-
Miocenski sisari Topličke kotline (paleontološko-stratigrafska studija)
Milorad Pavlović (1965)Milorad Pavlović. Miocenski sisari Topličke kotline (paleontološko-stratigrafska studija), Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1965
-
Miocenski sisari topličke kotline (paleontološko-stratigrafska studija)
Milorad Pavlović (1965)Milorad Pavlović. Miocenski sisari topličke kotline (paleontološko-stratigrafska studija), Beograd : Rudarsko Geološki Fakultet, 1965
-
Pleistocenski sisari iz jame Propas u Činiglavcima kod Pirota
Dimitrijević, V., Bogićević Katarina, Gajović, V., Vlastić Stefan. "Pleistocenski sisari iz jame Propas u Činiglavcima kod Pirota" in Zbornik radova 7. simpozijuma o zaštiti karsta, Bela Palanka, 2013. / [organizator] Akademski speleološko-alpinistički klub = Proceedings [of] 7th Symposium on Karst Protection, Beograd:Akademski speleološko-alpinistički klub (2013): 83-88
-
Prilog poznavanju fosilnih ostataka sisara iz Petničke pećine
Vlastić Stefan, Bogićević Katarina (2013)Vlastić Stefan, Bogićević Katarina. "Prilog poznavanju fosilnih ostataka sisara iz Petničke pećine" in Zbornik radova 7. simpozijuma o zaštiti karsta, Bela Palanka, 2013. = Proceedings [of] 7th Symposium on Karst Protection, Beograd:Akademski speleološko alpinistički klub (2013): 36-36
-
Biostratigrafija kvartara na osnovu sitnih i krupnih sisara
Bogićević Katarina, Nenadić Draženko (2014)Bogićević Katarina, Nenadić Draženko. "Biostratigrafija kvartara na osnovu sitnih i krupnih sisara" in Оптимално истраживање и одрживо коришћење геолошких ресурса : зборник радова XVI конгреса геолога Србије, Donji Milanovac, 22-25.05.2014. = Optimal Reserach and Sustainable Usage of the Geological Resources : proceedings of the XVI Serbian Geologcal, Beograd:Српско геолошко друштво = Serbian Geological Society (2014): 206-210
-
Rekonstrukcija tipa staništa na osnovu ostataka fosilnih sisara (primeri sa pleistocenskih lokaliteta Srbije)
Bogićević Katarina, Nenadić Draženko, Marković Zoran, Lazarević Zorica, Milivojević Jelena. "Rekonstrukcija tipa staništa na osnovu ostataka fosilnih sisara (primeri sa pleistocenskih lokaliteta Srbije)" in Зборник радова 15. конгреса геолога Србије са међународним учешћем, Београд, [26-29 мај] 2010. = Proceedings of the 15th Congress of Geologists of Serbia with International Participation, Belgrade [26-29 May] 2010, Београд:Српско геолошко друштво (2010): 149-150
-
Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina
Fosilni ostaci životinja i biljaka imaju važnu ulogu u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina. U ovom radu opisan je značaj tri grupe životinja: sitnih sisara, herpetofaune I mekušaca. Mada je za rekonstrukciju važan sastav čitave asocijacije, nalasci pojedinih vrsta mogu biti dovoljno indikativni da otkriju tip staništa ili klimatske uslove. Posebnu teškoću pri rekonstrukciji paleosredina u Srbiji predstavlja činjenica da klimatske promene na Balkanskom poluostrvu nisu bile tako oštre kao u srednjoj i zapadnoj Evropi, pa ne postoji drastična razlika u ...... Ključne reči: paleosredine, pleistocen, sitni sisari, herpetofauna, mekušci Uvod: Fosilni ostaci životinja i biljaka imaju važnu ulogu u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina. U ovom radu opisan je značaj tri grupe Žživotinja: sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca. Mada je za rekonstrukciju ...
... gde se za svaku vrstu odredi afinitet prema 9 vrsta staništa. Još jedna česta metoda za rekonstrukciju tipa staništa je izrada cenograma. Sitni sisari se takođe koriste i za rekonstruisanje klimatskih uslova, odnosno količine padavina (vlažnosti) ı temperature. Postoji čitav niz metoda kojima se ...
... Измењено: 2023-11-06 12:03:59 Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Dragana Đurić, Mihajlo Jovanović, Aleksandra Savković Дигитални репозиторијум Рударско-геолошког ...Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Dragana Đurić, Mihajlo Jovanović, Aleksandra Savković. "Sitni, ali bitni: uloga sitnih sisara, herpetofaune i mekušaca u rekonstrukciji pleistocenskih paleosredina" in Zbornik sažetaka III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine, Neum, 21.-23.09.2023., Ilidža : Udruženje geologa Bosne i Hercegovine (2023)
-
New paleoecological perspectives on Late Pleistocene Neanderthals in northern Balkans: the rodent assemblages from Smolućka cave (Serbia)
Mihailo Jovanović, Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Jordi Agustí,·Christian Sánchez Bandera, Juan Manuel López García, Hugues Alexandre Blain (2022)During the Late Pleistocene, the Balkans came to be an important region with many isolated areas, enabling fauna, alongside Neanderthals, to thrive in the area. This work is focused on paleoenvironmental and paleoclimatic changes that occurred in the northern Balkan Peninsula with a special focus on fossil record from Smolućka cave aging from MIS 5 to MIS 3. Based on available data, an attempt has been made to establish a synthetic chronological context for the faunal assemblages recovered from ...Mihailo Jovanović, Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Jordi Agustí,·Christian Sánchez Bandera, Juan Manuel López García, Hugues Alexandre Blain. "New paleoecological perspectives on Late Pleistocene Neanderthals in northern Balkans: the rodent assemblages from Smolućka cave (Serbia)" in Archaeological and Anthropological Sciences (2022)
-
Prvi nalazi repatih vodozemaca (Urodela) u pleistocenskoj pećinskoj fauni Srbije; još jedna kockica u slagalici
Fosilna fauna pleistocenskih pećina odslikava sastav faune njihove okoline. Najčešće se u njima naleze ostaci krupnih sisara ledenog doba koji su je koristili kao stanište. Uz njih česti su i ostaci drugih sitnih kičmenjaka kao što su sitni sisari, ribe, vodozemci, gmizavci i ptice. Ostaci sitnih kičmenjaka u većini slučajeva u pećinu dospevaju kao plen grabljivica (ptice i sisari) ali je manji broj njih pećinu koristio i kao sklonište ili stanište. U proučavanje fluktuacija pleistocenske klime sve češće se ...... ostaci krupnih sisara ledenog . doba koji su je koristili kao stanište. Uz njih česti su ı ostaci drugih sitnih kičmenjaka kao što su sitni sisari, ribe, vodozemci, gmizavci i ptice. Ostaci sitnih kičmenjaka u većini slučajeva u pećinu dospevaju kao plen grabljivica (ptice i sisari) ali Je manji ...Dragana Đurić, Katarina Bogićević, Draženko Nenadić, Mihajlo Jovanović, Aleksandra Savković. "Prvi nalazi repatih vodozemaca (Urodela) u pleistocenskoj pećinskoj fauni Srbije; još jedna kockica u slagalici" in Zbornik sažetaka III Kongresa geologa Bosne i Hercegovine sa međunarodnim učešćem. Neum, 21.-23. septembar/rujan 2023, Ilidža : Udruženje geologa Bosne i Hercegovine (2023)
-
Gornjopleistocenski glodari (Rodentia) iz pećine Baranica kod Knjaževca (istočna Srbija)
Katarina V. Jovanović (2005)Katarina V. Jovanović. Gornjopleistocenski glodari (Rodentia) iz pećine Baranica kod Knjaževca (istočna Srbija), Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2005
-
Neogena i kvartarna herpetofauna (Anura i Squamata) Srbije : doktorska disertacija
Dragana D. Đurić (2019)U radu je prvi put opisan deo herpetofaune (Anura i Squamata) iz neogenih i kvartarnih lokaliteta Srbije. Obrađeni su lokaliteti Sibnica, Prebreza, Lazarevc, Vračević i Riđake, neogene starosti. Lokaliteti kvartarne starosti su pećine Mala i Velika Balanica, Pešturina, Hadži Prodanova, Baranica, Vrelska pećina i sedimentne ispune fisura u kamenolomima Venčac i Beočin. U radu je prikazana je taksonomska analiza herpetoloških ostataka. Pored taksonomske analize fosilnog materijala dat je kratak geografsko-geološki opis proučavanih lokaliteta, osnovne osteološke karakteristike anura i skvamata ...... kičmenjake (ptice i sisari), istakao je Holman (1998). Holman prevashodno misli na kvartarnu herpetofaunu u čijem sastavu su uglavnom savremene vrste, a ekološki zahtevi savremenih vrsta vodozemaca i gmizavaca su dobro poznati. Nasuprot ovome, pleistocenski krupni 113 sisari su izumrli i nemaju ...
... Antrakosauri su bili vodozemci slični reptilima, koji su se pojavili pre oko 320 miliona godina i od kojih vode poreklo svi današnji gmizavci, ptice i sisari. Opšta zajednička karakteristika vodozemaca i gmizavaca je da su to ektotermni tetrapodni kičmenjaci prilagođeni životu na kopnu. Dok vodozemci bar ...
... pronađenim ostacima kičmenjaka (Laskarev 1936, 1948; Petković 1926; Petronijević 1967). Međutim, u ovim proučavanjima opisivani su uglavnom krupni sisari i, u nešto manjoj meri, fosilne ribe. Način prikupljanja materijala i sama veličina fosilnih ostataka, kao i odsustvo odgovarajućih specijalista, ...Dragana D. Đurić. Neogena i kvartarna herpetofauna (Anura i Squamata) Srbije : doktorska disertacija, Beograd : Rudarsko-geološki fakultet, 2019
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... za područje Pelgonijske kotline su ptice, gmizavc i sisari. Od ptica, sreću se senica, šljivarka, pčelarica, detlić, gugutka, itd. Gmizavci su brojni i zastupljeni su zelenim gušterima, kopnenim kornjačama i različitim vrstama zmija. Sisari su zastupljeni sitnijim formama, kao što su jeţ, crvena ...
... okolini rudnika, primećuje se odsustvo krupnih sisara (medvedi, vukovi, jelenska divljač i dr.). Pomenute vrste naseljavaju udaljena planinska područja po obodu Pelagonijske kotline. U neposrednoj okolini rudnika nema zaštićenih vrsta reptila, sisara, ptica, insekata i drugih vrsta. 1.5. ...
... meri zavisi od morfologije terena, strukturno tektonskih karakteristika kao i stepena erozionih procesa. U blizini s. Ţivojno pronaĎeni su ostaci sisara Tapirus priskus var. macedonica kojom se potvrĎuje pliocenska starost ovih sedimenata (Dumurđanov i saradnici, 1976). Jezerski sedimenti u pojedinim ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)
-
Споменица 1991. – 2015. година: 135 година геологије и 70 година рударства на Универзитету у Београду
... Благојев камен Геологија М. Петковић; У. Мудринић; Б. Стајевић; Љ. Цветковић; Р. Поповић 44. Димитријевић Весна 20.3.1995. Горњоплеистоценски сисари из пећинских наслага Србије Геологија М. Павловић; Ј. Митровић; И. Савић 45. Бизјак Ренато 15.5.1995. Рационална конструкција ...
... Карановић, С. Радосављевић 2. НАСТАВНА ДЕЛАТНОСТ НА ФАКУЛТЕТУ У ПЕРИОДУ 1991. – 2015. ГОДИНА 185 173. Јовановић В. Катарина 21.12.2005. Горњоплеистоценски глодари (Rodentia) из пећине Бараница код Књажевца (Источна Србија) Палеозоологија В. Димитријевић С. Кнежевић, М. Павловић 174. Митровић ...
... године на Универзитету у Београду, на Геолошко-палеонтолошкој групи Природно-математичког факултета. Докторску дисертацију под називом "Миоценски сисари Топличке котли- не" одбранио је 1965. године на Ру- дарско-геолошком факултету из уже научне области палеозоологија. За асистента је изабран је ...главни и одговорни уредник Душан Поломчић. Споменица 1991. – 2015. година: 135 година геологије и 70 година рударства на Универзитету у Београду, Београд : Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет, 2016
-
Geonasleđe Golije i Peštera
Ljiljana V. Grujičić-Tešić (2017-09-01)Sprovedena istraživanja u ovoj studiji obuhvatila su izdvajanje, opis, evaluaciju i valorizaciju objekata geonasleđa u cilju razvoja istraživane oblasti sa stanovišta geonauka, geoturizma i geoekologije. Na izučavanom području objekti geonasleđa su evidentirani, interpretirani, vrednovani i kategorisani, dat je predlog promocije geoobjekata, i na kraju predložena dopuna inventara objekata geonasleđa Srbije.U protekle četiri godine, na kompleksu geotopa Golije i Peštera istražena su geološka svojstva stena (tip stene, starost, fosilni sadržaj, morfološke i hidrogeološke karakteristike itd.), na osnovu čega je bilo ...... (PPPPN - Specijalni rezervat prirode “Uvac”, 2010). Pored bogatstva ornitofaune i ihtiofaune na prostoru Peštera nije zanemarljivo ni prisustvo sisara, insekata i druge faune. Ljiljana V. Grujičić - Tešić Doktorska disertacilja GEONASLEĐE GOLIJE I PEŠTERA 42 5. PREGLED DOSADAŠNJIH ...Ljiljana V. Grujičić-Tešić. "Geonasleđe Golije i Peštera" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2017-09-01)
-
Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu
Željko R. Cvetković (2013-11-18)Čestice iz vazduha su prikupljane u blizini termoelektrane i površinskih kopovarudnika uglja u Kolubarskom basenu. Izmereni srednji sadržaji koncentracija rastvornih,nerastvornih i ukupnih taložnih materija na godišnjem nivou prelaze 200 mg/m2dan (K-1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na česticeveličine veće od 10 μm, zatim na čestice veličine od 10 μm do 2,5 μm i klase česticaveličine ispod 2,5 μm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih irespiratornih čestica po mernim mestima. Skenirajuća elektronska mikroskopija jepokazala ...mineral, četica, prašina, leteći pepeo, aerosediment, PM10, teški metali,koncentracija, veličina čestice, Kolubara... zaključke o hemijskom elementarnom sastavu živih organizama (Jović i ostali., 2004). Sada se hemijski elementi po izučenosti njihovog značaja za sisare mogu podeliti u tr grupe. Hemijski elementi prve grupe (O, C, H, N, Ca, P, K, S, Cl, Na, Mg, Zn, Fe, Cu, J, Mn, V, Mo, Co, Se) stalno se nalaze ...
... proučeni, a njihova fiziološka i biohemiska uloga slabo poznata ili nepoznata. U treću grupu spadaju elementi koji su nađeni u sastavu organizama sisara, ali njihove koncentracije nisu proučene niti je poznata njihova biološka uloga Sc, Nb, Y, In, Te, La, Nd, Sm, Eu, Tb, W, Re (V. Jović., 2004). ...Željko R. Cvetković. "Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-11-18)
-
Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu
Željko R. Cvetković (2013-11-18)Čestice iz vazduha su prikupljane u blizini termoelektrane i površinskih kopovarudnika uglja u Kolubarskom basenu. Izmereni srednji sadržaji koncentracija rastvornih,nerastvornih i ukupnih taložnih materija na godišnjem nivou prelaze 200 mg/m2dan (K-1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na česticeveličine veće od 10 μm, zatim na čestice veličine od 10 μm do 2,5 μm i klase česticaveličine ispod 2,5 μm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih irespiratornih čestica po mernim mestima. Skenirajuća elektronska mikroskopija jepokazala ...mineral, četica, prašina, leteći pepeo, aerosediment, PM10, teški metali,koncentracija, veličina čestice, Kolubara... zaključke o hemijskom elementarnom sastavu živih organizama (Jović i ostali., 2004). Sada se hemijski elementi po izučenosti njihovog značaja za sisare mogu podeliti u tr grupe. Hemijski elementi prve grupe (O, C, H, N, Ca, P, K, S, Cl, Na, Mg, Zn, Fe, Cu, J, Mn, V, Mo, Co, Se) stalno se nalaze ...
... proučeni, a njihova fiziološka i biohemiska uloga slabo poznata ili nepoznata. U treću grupu spadaju elementi koji su nađeni u sastavu organizama sisara, ali njihove koncentracije nisu proučene niti je poznata njihova biološka uloga Sc, Nb, Y, In, Te, La, Nd, Sm, Eu, Tb, W, Re (V. Jović., 2004). ...Željko R. Cvetković. "Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-11-18)
-
Оптимизација управљања процесима рекултивације површинских копова угља
Bojan S. Dimitrijević (2014-05-30)Ширење површинске експлоатације минералних сировина а нарочито енергетских ресурсафосилних горива, чине површинске копове угља просторно доминантним објектима великих рударскихбасена како у нас тако и у свету. Експлоатациона активност, прати негативне еколошке утицаје наживотну средину шире околине, што нас обавезује на интегрално планирање, ревитализацију,рекултивацију и уређење нарушеног простора за његово поновно хумано коришћење упостексплоатационом периоду. Постексплоатационо санирање и уређење предела површинских коповаи одлагалишта односно нарушеног простора изазваног рударским радовима и пратећих објеката,представља синтетички мултидисциплинарно-интердисциплинаран веома комплексан вишефазниинжењерски пројектни задатак.У уводном ...рекултивација, постексплоатациони предео, површински коп угља,вишеатрибутна анализа, одлучивање, процеси, рекултивационо решење... шумарство. Истовремено природи се враћају разноврсне могућности развоја. Формирани су влажни биотопи који нуде животни простор за птице, инсекте, мале сисаре. О богатству дивљачи брину ловци. Интересантна је идеја да подручје Lausitz у Немачкој у периоду од 2000. до 2010. буде подручје интернационалне ...Bojan S. Dimitrijević. "Оптимизација управљања процесима рекултивације површинских копова угља" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-05-30)
-
Sinteza i strukturna karakterizacija mikroporoznih arsenata i fosfata
Sabina Z. Kovač (2015-09-28)Predmet rada i istraživanja ove doktorske disertacije su sinteza i strukturnekarakteristike novih kristalnih arsenata i fosfata koji sadrže Mg, K, Ca, Mn, Fe, Co, Ni,Cu, Zn, Sr, Ba i druge katjone. U strukturama arsenata i fosfata, AsO4- i PO4-tetraedrinajčešće se vezuju sa tetraedarski ili oktaedarski koordinisanim katjonima prelaznihmetala formirajući otvorene strukture (slojeve ili 3D mreže) sa širokim opsegomrazličitih topologija. U šupljinama ili porama u obliku povezanih ili nepovezanihkanala, tunela, kaveza i međuslojnog prostora mogu se ugraditi različiti vanmrežni joni(obično ...... ležišta fosfora mogu poticati od skeleta i guana. Apatiti takođe formiraju čvrsti deo mnogih živih organizama. Hidroksiapatit čini 65 do 70 % kosti sisara, a ostatak je uglavnom organskog porekla. Kristalna struktura apatita je veoma prilagodljiva i dozvoljava ulazak skoro polovine elemenata periodnog ...Sabina Z. Kovač. "Sinteza i strukturna karakterizacija mikroporoznih arsenata i fosfata" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-09-28)