Претрага
53 items
-
Facies analyses, biostratigraphy and radiometric dating of the Lower-Middle Miocene succession near Zajecar (Dacian basin, eastern Serbia)
Ljupko Rundić, Nebojsa Vasić, Miodrag Banješević, Dejan Prelević, Violeta Gajić, Bojan Kostić, Jelena Stefanović (2020)Седиментна сукцесија између доњег и средњег миоцена и складан тј. дискордантан однос између језерско-континенталних наслага (нпр. DLS, SLS) и баденских морских седимената представља једну од занимљивих тема. У овом раду смо проучавали пет истражних бушотина (источна Србија) и анализирали главни фацијални образац, биостратиграфске карактеристике миоценске сукцесије и применили U-Pb радиометријско датирање вулканских туфова интерстратификованих у седиментној серији са слојевима угља (бушотина NRKR-17002). Добиjeна је конкордија старост од 16,9 ± 0,2 милиона година за сва анализирана зрнца циркона без наследних ...Ljupko Rundić, Nebojsa Vasić, Miodrag Banješević, Dejan Prelević, Violeta Gajić, Bojan Kostić, Jelena Stefanović. "Facies analyses, biostratigraphy and radiometric dating of the Lower-Middle Miocene succession near Zajecar (Dacian basin, eastern Serbia)" in Annales geologiques de la Peninsule balkanique, National Library of Serbia (2020). https://doi.org/10.2298/GABP1902013R
-
Stariji paleoziok istočne Srbije. – facije i paralele
MIroslav Veselinović (1964)MIroslav Veselinović. Stariji paleoziok istočne Srbije. – facije i paralele, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1964
-
Organske facije ležišta uglja Kovin - Organic facies of the Kovin deposit (Serbia)
Milivojević Jelena, Životić Dragana, Lazarević Zorica. "Organske facije ležišta uglja Kovin - Organic facies of the Kovin deposit (Serbia)" in Оптимално истраживање и одрживо коришћење геолошких ресурса : зборник радова XVI конгреса геолога Србије, Donji Milanovac, 22-25.05.2014. = Optimal Reserach and Sustainable Usage of the Geological Resources : proceedings of the XVI Serbian Geologcal, Beograd:Srpsko geološko društvo (2014): 164-166
-
A contribution to the knowledge of facial diversity of Badenian sediments in the Belgrade area
Filip Anđelković, Dejan Radivojević (2018)... te Srbije podelili u dva ciklusa sedimentacije, gornji i donji. Prema njihovom shvatanju, facije tašmajdanskih krečnjaka i rakovičkih klastita, koji su u fokusu ovog rada, pripadaju gornjem ciklusu, a facije višnjičkih glina i konjarničkog šlira pripadaju donjem ciklusu. Tašmajdanski krečnjaci s ...
... e ili dve facije. 234 Facija koja je dugo izdvajana kao facija rakovičkih peskova bi mogla biti preimenovana u „faciju rakovičkih klastita“, budući da ne obuhvata samo peskove (po uzoru na terminologiju prikazanu u Anđelković M. & Anđelković J. (1997)). Ove bi facije u nekoj d ...
... 2) Univerzitet u Beogradu, Rudarsko‐geološki fakultet, Departman za regionalnu geologiju, Kamenička 6, 11000 Beograd Klјučne reči: baden, Beograd, facije, facijalna raznovrsnost, sedimenti UVOD Beograd sa okolinom predstavlja prostor na kojem su tokom badenskog kata u uslovima trans‐ gresij ...Filip Anđelković, Dejan Radivojević. "A contribution to the knowledge of facial diversity of Badenian sediments in the Belgrade area" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
Senjsko-Resavski basen jezerski sedimenti i njihove karakteristike
Nenad Grubin (1996)Nenad Grubin. Senjsko-Resavski basen jezerski sedimenti i njihove karakteristike, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1996
-
Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena Rudnika
Kostić N. Bojan (2021)Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena na planini Rudnik ispitivan je na uzorcima iz pet bušotina. Definisano je šest varijeteta krednih stena (protolita) koji čine dve litološke jedinice izgrađene od klastičnog, karbonatnog i klastično-karbonatnog materijala. Vulkanskom aktivnosti na Rudniku formirana su vulkanska tela koja se utiskuju duž slojevitosti sedimentnih stena, a neka ih presecaju u vidu dajkova. Starost ovog vulkanskog događaja određena je na 23.9 miliona godina. Ovaj miocenski vulkanizam doveo je do kontaktno metamorfnih promena sedimentnih stena i obrazovanja skarnova ...... stene iz ove facije otkrivene su u svim ispitivanim bušotinama. Mineralni sastav ove facije čine: kvarc, kalijski feldspat, plagioklas, epidot, coisit, hlorit, kalcit, aktinolit i hornblenda. U plićim delovima ispitivanih bušotina stene ove facije se prožimaju sa stenama albit-epidotske facije, dok u dubljim ...
... granat-vezuvijanski i granat-piroksenski, dok su hornfelsi bliže definisani po facijama na one iz albit-epidotske hornfels facije, hornblenda hornfels facije i piroksenske hornfels facije. Merenjem temperatura fluidnih inkluzija, utvrđeno je da su u vreme formiranja granata temperature hidrotermalnih fluida ...
... 186/18, 219/18 i 294/18. Uslovima kontaktno metamorfnih promena ove facije podlegli su i metaklastiti koji se nalaze bliže površini i koji su delom nastali od materijala ultramafitskog 93 porekla. Minerali albit-epidotske facije su: kvarc, muskovit, hlorit, albit, epidot, coisit, kalcit, akt ...Kostić N. Bojan. Kontaktni metamorfizam gornjokrednih sedimentnih stena Rudnika, Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Tektono-termalna evolucija kontakta Dinarida i Karpato-Balkanida u području Jastrepca
Dalibor Erak (2019)Predmet istraživanja doktorske disertacije je tektonska evolucija područja planine Jastrebac u centralnoj Srbiji, gde višefazna tektonska aktivnost od mezozoika do danas komplikuje rekonstrukciju strukturnih odnosa i geološke evolucije ovog prostora. Kompleksna višefazna evolucija planine Jastrebac u Srbiji je demonstrirana kombinovanjem kinematskih podataka prikupljenih na terenu i mikrostrukturnih opservacija sa dodatnim termohronološkim podacima “fission track” i podacima odredbe starosti metodom U-Pb na cirkonima. Gornjokredna ekshumacija bila je praćena gornjokredno-eocenskim navlačenjem i magmatizmom vezanim za kontinentalnu koliziju, pri čemu je akreciona ...... najvećim delom nastale metamorfizmom peskovito-glinovitih sedimenata u uslovima amfibolitske facije (Rakić et al., 1976) do granat-amfibolitske facije (staurolit almandinske podfacije), mestimično i eklogitske facije, često sa jako naglašenom kalijskom metasomatozom (Krstić et al., 1980). Stene ovog ...
... krečnjacima koji se dalje nastavljaju u anizijske plitkovodne karbonate. Takođe, navode da promene facija iz plitkovodnih karbonata u hemipelaške facije i facije distalnih turbidita, reprezentovane rožnačko-krečnjačkim tvorevinama Kopaoničke formacije, svedoče o subsidenciji plitkovodne karbonatne platforme ...
... biotit i granat potpuno sericitisani i hloritisani, što upućuje da su stene obrazovane pod uslovima primarne almandin-amfibolitske facije prilagođene uslovima facije D. Erak: Tektono-termalna evolucija kontakta Dinarida i Karpato-balkanida u području Jastrepca 23 zelenih škriljaca, dok su ...Dalibor Erak. Tektono-termalna evolucija kontakta Dinarida i Karpato-Balkanida u području Jastrepca, Beograd : Rudarsko-geološki fakultet, 2019
-
Why classical sequence stratigraphy doesn't work in Pannonian basin?
Dejan Radivojević (2018)... sedimenti predstavljeni su progradirajućim deltnim sistemom. Na slici 1, označene su facije donjeg (bottomsets, S4), prednjeg (foresets, F1) i gornjeg dela delte (topsets, F2). Facije S4 i F1 razdvojene su donjim delom padine (base of slope), a F1 i F2 prekidom šelfa (shelf break) ...
... Pored toga u jezeru Panon (Magyar et al., 1999) nisu razvijene sve klasične sekvence. U njemu nedostaju elementi koji bi ukazali na veliki pad jezerskog nivoa kao i depozicioni oblici karakteristični za nizak nivo jezera. Relativni nivo jezera Panon koji se nalazi u konstantnom izdizanju ili miro ...
... između 65 i 160 km na regionalnom profilu (slika 1). Progradaciona sekvenca može biti korelisana sa formacijama padine i turbiditnih jezerskih tokova koji su definisani u severozapadnim delovima Panonskog basena (Juhasz et al., 2007, Sztano et al., 2016, Ivanišević & Radivojević, 2018) ...Dejan Radivojević. "Why classical sequence stratigraphy doesn't work in Pannonian basin?" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
History of the Belanovica (Serbia) Neogene lake basin inferred from petrological and geochemical data
Dragana Marić, Danica Srećković-Batoćanin, Nebojša Vasić, Marija Radisavljević, Tatjana Đekić (2019)Dragana Marić, Danica Srećković-Batoćanin, Nebojša Vasić, Marija Radisavljević, Tatjana Đekić. "History of the Belanovica (Serbia) Neogene lake basin inferred from petrological and geochemical data" in Geologia Croatica, Croatian Geological Survey (2019). https://doi.org/10.4154/gc.2019.05
-
Tectonothermal evolution of an asymmetric extensional system: the Juhor Mts in Central Serbia (Northern Serbomacedonian massif)
Miloš Radonjić, Uroš Stojadinović, Elco Luijendijk, Dejan Radivojević, Željko Golubović, Nikola Vuković (2018)... Јухор се налази у централној Србији и представља усамљену планину коју граде протерозојски до палеозојски метаморфити амфиболске фације. На падинама и у непосредном окружењу Јухора се налазе миоценски до квартарни седименти јужног обода Панонског басена. Јухор, заједно ...Miloš Radonjić, Uroš Stojadinović, Elco Luijendijk, Dejan Radivojević, Željko Golubović, Nikola Vuković. "Tectonothermal evolution of an asymmetric extensional system: the Juhor Mts in Central Serbia (Northern Serbomacedonian massif)" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
Petrofizička svojstva krečnjaka postamenta spomenika „Pobednik” na Beogradskoj tvrđavi
Dijana Trajković (2024)Spomenik „Pobednik” je podignut 1928. godine na Gornjem gradu Beogradske tvrđave. Spomenik je predstavljen bronzanom muškom figurom sa orlom u desnoj ruci i spuštenim mačem u levoj ruci i delo je vajara Ivana Meštrovića, dok je postament delo arhitekte Petra Bajalovića. Postament je u vidu dorskog stuba sa kanelurama na visokoj kubičnoj bazi i izgrađen je od krečnjaka o čijem poreklu ne postoje zvanični literaturni podaci, ali u korelaciji sa ostalim objektima Beogradske tvrđave, pretpostavlja se da je za ...... asocijacije sedimentnih ı magmatskih stena obavljen Je u uslovima facije zelenih škriljaca. Mermeri (M) su izgrađeni od kalcita koji čini 70-90%, zatim albita, kvarca, sericita ı karbonificirane biljne materije. U okviru facije zelenih škriljaca (S), filiti su izgrađeni od sericita, hlorita i ...
... h i priobalskih konglomerata, aglomerata, peščara, peskovitih laporaca, krečnjaka, tufopeščara, glina, peskova i peskovitih laporaca i poznate facije „šlira” koja Je u istovetnom razviću poznata u čitavom panonskom basenu. Gornji torton (2M-»?) je predstavljen različitim 13 krečnjacima, od ...
... je kaspibrakičnog razvića sa Jakim oslađivanjima, dok donji deo donjeg pliocena nije razvijen. Litologiju predstavaljaju plitkovodne, prioblaske facije, predstavljene peskovima, peskovitim glinama, ređe šljunkovima sa pojavom lignita. Ova facija je poznatija kao „sremska facija” gornjeg ponta. ...Dijana Trajković. Petrofizička svojstva krečnjaka postamenta spomenika „Pobednik” na Beogradskoj tvrđavi, 2024
-
Палеомагнетски резултати из Тимочког магматског комплекса, Источна Србија
... и пешчара у горњем кампану‐мастрихту. То‐ ком овог периода вулканска активност произвела је различите калко‐алкалне вулканске и интру‐ зивне фације. У овом раду представљени су палеомагнетски резултати са 8 локалитета где су избушене магматске стене и 5 локалитета где су избушени седименти (Сл ...Весна Лесић, Емо Мартон, Драган Лукић, Весна Цветков. "Палеомагнетски резултати из Тимочког магматског комплекса, Источна Србија" in Knjiga apstrakata 17. Kongres geologa Srbije, Vrnjačka Banja 17-20. maj 2018., Српско геолошко друштво (2018)
-
Regionalno-geološke karakteristike miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata
Dejan N. Radivojević (2014-12-30)Predmet doktorske disertacije predstavljalo je rešavanje strukturno‐stratigrafskihodnosa miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata. U cilju regionalnogsagledavanja, korišćeni su svi raspoloživi geofizički i geološki podaci sa širegistražnog područja, odnosno iz celog Panonskog basena i susednog orogena. Osimklasičnih metoda primenjene su i savremene metode seizmostratigrafije,tektonostratigrafije i riftne sekvencione stratigrafije. Primenjene metode omogućilesu izradu modela progradacije ivice šelfa za ceo Panonski basen, modela uzajamnihveza između basena i geodinamičkog modela jugoistočnog oboda basena.Jezero Panon je većim delom zapunjeno prilivom sedimenata paleo‐Dunavom saseverozapada, odnosno ...Centralni Paratetis, Panonski basen, miocen, jezero Panon,seizmostratigrafija, sekvenciona stratigrafija, paleogeografija, geodinamika... padnog ugla. Stil ekstenzije direktno utiče na sedimentološke facije i biostratigrafsku evoluciju. Početak starijemiocenske asimetrične ekstenzije rezultira široko rasprostranjenim kontinentalnim, aluvijalnim do jezerskim facijama početka riftogeneze. Veliki broj plitkih izolovanih ...
... proučene. U sastav sedimenata kvartara ulaze rečno‐jezerske, slatkovodno‐jezerske i kopneno‐barske tvorevine. Slatkovodno‐jezerski sedimenti predstavljeni su glinama, pescima i šljunkom sa čestim karbonatnim konkrecijama. Rečno‐jezerski sedimenti predstavljeni su šljunkovito‐peskovitim i ...
... reke koja povezuje ova dva basena. Usecanje reke bi dovelo do postepenog smanjenja jezerskog nivoa u Panonskom basenu. Intenzitet pada jezerskog nivoa ograničen je dubinom usecanja. Osim pada jezerskog nivoa, na zapreminu prostora za zapunjavanje (accommodation space) utiču i litosferski ...Dejan N. Radivojević. "Regionalno-geološke karakteristike miocenskih sedimenata na prostoru severnog Banata" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-12-30)
-
The lost freshwater goby fish fauna (Teleostei, Gobiidae) from the early Miocene of Klinci (Serbia)
Freshwater gobies played an important role in the Miocene paleolakes of central and southeastern Europe. Much data have been gathered from isolated otoliths, but articulated skeletons are relatively rare. Here, we review a rich assemblage of articulated gobies with abundant otoliths in situ from the late early Miocene lake deposits of Klinci in the Valjevo freshwater lake of the Valjevo-Mionica Basin of Serbia. The fauna was originally described by Anđelković in 1978, who noted many different fishes, including one ...Katarina Bradić-Milinović, Harald Ahnelt, Ljupko Rundić, Werner Schwarzhans. "The lost freshwater goby fish fauna (Teleostei, Gobiidae) from the early Miocene of Klinci (Serbia)" in Swiss Journal of Palaeontology, Springer Science and Business Media LLC (2019). https://doi.org/10.1007/s13358-019-00194-4
-
Middle Miocene otoliths of freshwater fishes from the Vracevic Lake (Serbian Lake System)
Katarina Bradić-Milinović, Ljupko Rundić, Werner Schwarzhans. "Middle Miocene otoliths of freshwater fishes from the Vracevic Lake (Serbian Lake System)" in Annales Geologiques de la Peninsule Balkanique, Rudarsko-geološki fakultet, Beograd (2021). https://doi.org/10.2298/GABP210616006B
-
New approach to correlation of hydrocarbon reservoirs in sandstone layers of the "Mokrin" field"
Saša Ivanišević, Dejan Radivojević (2018)геофизички каротаж, депозиционе средине, лежишта угљоводоника, миоцен, пост‐ рифтнo, секвенциона стратиграфија... граница ове формације је временски трансгресивна и представљена трајекторијом ивице шелфа (Ivanišević Radivojević, 2018). Кикинда формација – фације чела делте, делтне и обалске равнице доминантно су изграђене од пешчара са интеркалацијама алевролита и глине и локалним појавама ...
... Висок принос седиментног материјала током овог периода довео је до формирања сeдиментне секвенце велике дебљине у оквиру које су издвојени дубоководни језерски, прелазни (делтни) и копнени (флувијални) седименти. Ови седименти су слично као у суседним подручјима (Magyar et al., 2004, Juhasz et al., 20 ...
... Mokrin high (KMH), (Ivanišević Radivojević, 2018). Хетин формација – лапорци отвореног језера су генерално представљена дубокoводним језерским седиментима, хемипелашким и карбонатним лапорцима. На истражном простору пред‐ 401 стављена је глиновитим лапорцима који су депоновани ...Saša Ivanišević, Dejan Radivojević. "New approach to correlation of hydrocarbon reservoirs in sandstone layers of the "Mokrin" field"" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena
Lidija M. Kurešević (2014-01-22)U sastavu Vardarske zone, jedne od tektonski najsloženijih oblasti Balkanskogpoluostrva, u čijem domenu se odvijalo otvaranje i zatvaranje okeanskih prostora isubdukcija koja je dovela do intenzivne magmatske aktivnosti pretežno tokom tercijara,danas se nalazi veći broj magmatskih kompleksa.U ovoj disertaciji su obrađene geološke karakteristike trinaest izabranih magmatskihkompleksa Vardarske zone tercijarne starosti, i laboratorijski određena mineraloškopetrografskasvojstva stena u njihovom sastavu i fizičko-mehanička svojstva kamenaznačajna za utvrđivanje mogućnosti njihove primene za dobijanje blokovaarhitektonskog građevinskog kamena iz kojih se dobijaju ploče za oblaganjegrađevinskih ...... kompleksa Rudnika izdvojio sledeće litološke članove (sl. 4.7-1): 1) dacite ekstruzivne facije, 2) andezite (dacitoandezite) facije dajkova, 3) kvarclatite a) ekstruzivne facije i b) plitkointruzivne facije, i 4) granodiorite. Pored ovih magmata, zastupljene su i manje mase bazalta, lamprofirskih ...
... bez ili sa prelazima u subvulkanske facije ili kao kompleksi izgrađeni od subvulkanskih i vulkanskih stena. Zavisno od erozionog nivoa ili intenziteta izdizanja ili tonjenja pojedinih tektonskih blokova, mogu da preovlađuju plutonske ili vulkanske facije. Intruzivne stene su pretežno zrnaste ...
... 30±1,09 Ma (kraj eocena-početak oligocena). Andeziti (dacitoandeziti) facije dajkova su retki na površini terena, i uglavnom intenzivno alterisani, te stoga nemaju potencijalnost sa aspekta AGK. Kvarclatiti ekstruzivne facije preovlađuju u rudničkom magmatskom kompleksu. Javljaju se u krupnim masama ...Lidija M. Kurešević. "Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-01-22)
-
Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena
Lidija M. Kurešević (2014-01-22)U sastavu Vardarske zone, jedne od tektonski najsloženijih oblasti Balkanskogpoluostrva, u čijem domenu se odvijalo otvaranje i zatvaranje okeanskih prostora isubdukcija koja je dovela do intenzivne magmatske aktivnosti pretežno tokom tercijara,danas se nalazi veći broj magmatskih kompleksa.U ovoj disertaciji su obrađene geološke karakteristike trinaest izabranih magmatskihkompleksa Vardarske zone tercijarne starosti, i laboratorijski određena mineraloškopetrografskasvojstva stena u njihovom sastavu i fizičko-mehanička svojstva kamenaznačajna za utvrđivanje mogućnosti njihove primene za dobijanje blokovaarhitektonskog građevinskog kamena iz kojih se dobijaju ploče za oblaganjegrađevinskih ...... kompleksa Rudnika izdvojio sledeće litološke članove (sl. 4.7-1): 1) dacite ekstruzivne facije, 2) andezite (dacitoandezite) facije dajkova, 3) kvarclatite a) ekstruzivne facije i b) plitkointruzivne facije, i 4) granodiorite. Pored ovih magmata, zastupljene su i manje mase bazalta, lamprofirskih ...
... bez ili sa prelazima u subvulkanske facije ili kao kompleksi izgrađeni od subvulkanskih i vulkanskih stena. Zavisno od erozionog nivoa ili intenziteta izdizanja ili tonjenja pojedinih tektonskih blokova, mogu da preovlađuju plutonske ili vulkanske facije. Intruzivne stene su pretežno zrnaste ...
... 30±1,09 Ma (kraj eocena-početak oligocena). Andeziti (dacitoandeziti) facije dajkova su retki na površini terena, i uglavnom intenzivno alterisani, te stoga nemaju potencijalnost sa aspekta AGK. Kvarclatiti ekstruzivne facije preovlađuju u rudničkom magmatskom kompleksu. Javljaju se u krupnim masama ...Lidija M. Kurešević. "Potencijalnost tercijarnih magmatskih kompleksa Vardarske zone Srbije sa aspekta arhitektonskog građevinskog kamena" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-01-22)
-
Hidrodinamička analiza procesa starenja bunara sa horzontalnim drenovima na beogradskom izvorištu podzemnih voda
Đorđije M. Božović (2023)Predmet istraživanja doktorske disertacije su bunari sa horizontalnim drenovima beogradskog izvorišta podzemnih voda, drugog najvećeg izvorišta ovog tipa na svetu, čiji je režim rada opterećen procesima intenzivnog starenja prisutnog od samog početka formiranja izvorišta, početkom 1950‒ih godina. Istraživanja sprovedena u okviru izrade disertacije su imala za cilj definisanje nove metodologije izučavanja procesa mehaničkog i biohemijskog kolmiranja drenova izradom detaljnih 3D numeričkih hidrodinamičkih modela, upotrebom postojećih, dostupnih i široko rasprostranjenih računarskih programa. Istraživanja su realizovana simulacijom ostvarenog režima podzemnih voda ...modeliranje podzemnih voda, hidrauličke karakteristike drenova, koeficijent propusnosti drenova, prifilterska zona drena, hidraulički otpori na drenovima, kolmiranje drenova, ulazne brzine podzemnih voda, MODFLOW, CLN Package... an nivou u šahtu. Nepropusna podina kaptirane aluvijalne izdani (jezersko–barski sedimenti plio– pleistocenske starosti). Policiklični aluvijalni sedimenti (pretežno peskovito–šljunkovito– alevritske naslage facije korita, mestimično interkalirane slabijepropusnim tvorevinama povodnja) ...
... policiklična građa koja je rezultat višestrukog taloženja sedimenata facije korita i facije povodnja, uz često prisustvo tvorevina facije mrtvaja ili starača. Zajedničko za sve cikluse je da se po pravilu pri dnu nalaze sedimenti facije korita, šljunkovito–peskovitog litološkog sastava, koji prema površini ...
... fazi stvaranja korita reke na početku holocena. Sedimenti facije korita holocenske reke se međusobno razlikuju u pogledu litološkog sastava. Stariji deo profila predstavlja bazalni deo savremenog korita reke Save. U pitanju su sedimenti facije korita izgrađeni od peskova sitnozrne do krupnozrne granulacije ...Đorđije M. Božović. Hidrodinamička analiza procesa starenja bunara sa horzontalnim drenovima na beogradskom izvorištu podzemnih voda, Beograd : [Đ. Božović], 2023
-
Geološko-geofizički model dela Timočkog magmatskog kompleksa
Snežana M. Ignjatović (2014-06-30)Timočki magmatski kompleks (TMK) u geotektonskom smislu pripada KarpatoBalkanidimaistočne Srbije, koji su deo Tekijsko-Dakijske jedinice. TMK je nastaotokom kontinuirane vulkanske aktivnosti, koja je trajala oko deset miliona godina iodvijala se generalno u tri faze (Zimmerman et al., 2008, Kolb et al., 2013, Banješević,2006). Pomeranje vulkanskog fronta je išlo od istoka ka zapadu (von Quadt et al., 2002,2003, 2007). Ovaj kompleks pripada tetijskom evroazijskom metalogenetskom pojasu usvetu poznat po ležištima bakra i zlata (Janković, 1990).U doktorskoj disertaciji su prikazani rezultati ...Timočki magmatski kompleks, aeromagnetska istraživanja, gravimetrijskaistraživanja, 2D geološko-geofizički model, Valja Strž, magmatsko telo... promenom sredine deponovanja, tako da na prostoru kompleksa preovlaĎuju ekstruzivne vulkanogene facije i facije nastale sin- i post-eruptivnim redeponovanjem u odnosu na eksplozivne i intruzivne facije, pri čemu meĎu ovim facijama postoje oštri i česti facijalni prelazi (ĐorĎević i Banješević, 1997; ...
... zapadu (von Quadt et al., 2002, 2003, 2007). Za vulkanizam TMK je karakteristično da preovlaĎuju ekstruzivne vulkanogene facije u odnosu na eksplozivne i intruzivne facije. Prisutni su oštri i česti facijalni prelazi, debele naslage sin- i post-eruptivno resedimentovanih vulkanoklastita i intezivne ...
... dve vrste hidrotermalnih alteracija prethode formiranju rudne mineralizacije u svim tipovima leţišta TMK i imaju regionalni značaj. Pored ove dve facije alteracija, u blizini leţišta bakra i pratećih rudnih elemenata, zapaţaju se i sledeći tipovi alteracija: silifikacija, sericitizacija, argilitizacija ...Snežana M. Ignjatović. "Geološko-geofizički model dela Timočkog magmatskog kompleksa" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-06-30)