Претрага
239 items
-
A new optimal eighth-order family of multiple root finders
Dejan Ćebić, Nebojša M. Ralević (2022)Dejan Ćebić, Nebojša M. Ralević. "A new optimal eighth-order family of multiple root finders" in Journal of the Korean Mathematical Society (2022). https://doi.org/10.4134/JKMS.j210607
-
Mean-based iterative methods for finding multiple roots in nonlinear chemistry problems
Dejan Ćebić, Nebojša M. Ralević (2021)Dejan Ćebić, Nebojša M. Ralević. "Mean-based iterative methods for finding multiple roots in nonlinear chemistry problems" in Journal of Mathematical Chemistry, Springer Science and Business Media LLC (2021). https://doi.org/10.1007/s10910-021-01253-3
-
Mineralne asocijacije Fe-ruda i sintera koji se koriste u željezari - Smederevo
Milorad Gavrilovski (1989)Milorad Gavrilovski. Mineralne asocijacije Fe-ruda i sintera koji se koriste u željezari - Smederevo, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1989
-
Uticaj sekundarnih argiloidnih zona kore raspadanja na hidrogeološka i inženjersko-geološka svojstva nekih terena Jugoslavije
Slavčo Hristov (1972)Slavčo Hristov. Uticaj sekundarnih argiloidnih zona kore raspadanja na hidrogeološka i inženjersko-geološka svojstva nekih terena Jugoslavije, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1972
-
Dvodimenzionalno modeliranje zemljine kore prostora Vojvodine na osnovu gravimetrijskih i geomagnetnih merenja
Neda Bundalo (2002)Neda Bundalo. Dvodimenzionalno modeliranje zemljine kore prostora Vojvodine na osnovu gravimetrijskih i geomagnetnih merenja, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 2002
-
Metalogenija nikla u kori raspadanja Dobroševačkog serpentinskog masiva sa posebnim osvrtom na rudno ležište Staro-Čikatovo-Glogovac
Akif Ajvazi (1985)Akif Ajvazi. Metalogenija nikla u kori raspadanja Dobroševačkog serpentinskog masiva sa posebnim osvrtom na rudno ležište Staro-Čikatovo-Glogovac, Beograd:Rudarsko-geološki fakultet, 1985
-
O odnosu između anomalija ubrzanja sile teže i strukture zemljine kore u spoljašnjim dinaridima i Jadranskom moru
MIodrag Roksandić (1965)MIodrag Roksandić. O odnosu između anomalija ubrzanja sile teže i strukture zemljine kore u spoljašnjim dinaridima i Jadranskom moru, Beograd:Rudarsko Geološki Fakultet, 1965
-
Реликти океанске коре на Фрушкој гори, габрови и базалти Јаска -Relics of the Ocean Crust at the Fruska Gora Mountain, Gabbros and Basalts in the Jazak locality
Срећковић Батоћанин Даница, Васковић Нада, Матовић Весна, Ерић Сузана. "Реликти океанске коре на Фрушкој гори, габрови и базалти Јаска -Relics of the Ocean Crust at the Fruska Gora Mountain, Gabbros and Basalts in the Jazak locality" in Зборник радова 15. конгреса геолога Србије са међународним учешћем, Београд, [26-29 мај] 2010. = Proceedings of the 15th Congress of Geologists of Serbia with International Participation, Belgrade [26-29 May] 2010, Beograd:Srpsko geološko društvo, Savez geoloških inženjera i tehničara Srbije, geološki Institut Srbije, Rudarsko geološki fakultet Univerziteta u Beogradu (2010): 25-36
-
Efekti potencijalnog korišćenja postrojenja za preradu otpadnih voda kao energetskih izvora u sistemima daljinskog grejanja u Srbiji
Системи даљинског грејања постоје у 57 градова и општина у Србији и доминантно користе фосилна горива. У овим урбаним срединама су изграђени, или се планира градња система за пречишћавање отпадних вода. У раду је размотрена (са еколошког и енергетског аспекта) могућност додатног, енергетског коришћења топлоте пречишћене воде у СДГ, применом топлотних пумпи. На примеру Шапца је извршено поређење постојећег СДГ са системом који би применом топлотних пумпи искористио енергетски потенцијал система за пречишћавање отпадних вода. Добијени индикатори су послужили ...... трошкови износе око 0,45-0,85 M€ по MW инсталисане топлотне снаге. Апсорпционе топлотне пумпе које користе енергију из спалионица смећа или постројења на биомасу или чак на природни гас. Оне се користе да подигну температуру у топловоду система даљинског грејања са 40 или 60°C на око 80°C. Најчешћи ...
... zivkovic@rgf.bg.ac.rs, aleksandar.madzarevic@rgf.bg.ac.rs РЕЗИМЕ Системи даљинског грејања постоје у 57 градова и општина у Србији и доминантно користе фосилна горива. У овим урбаним срединама су изграђени, или се планира градња система за пречишћавање отпадних вода. У раду је размотрена (са еколошког ...
... процесима сагоревања. Подаци приказани у Укупном енергетском билансу Републике Србије [1], указују да се за производњу топлотне енергије доминантно користе фосилна горива, чак преко 99%, док остатак чини дрвна биомаса. Просечан степен корисности котлова износи око 83,5% 1. Податак о губицима у ди ...Dejan Ivezić, Marija Živković, Aleksandar Madžarević . "Efekti potencijalnog korišćenja postrojenja za preradu otpadnih voda kao energetskih izvora u sistemima daljinskog grejanja u Srbiji" in Stručno-naučna konferencija TOPS 2019, Poslovno udruženje toplana Srbije (2019)
-
Praktikum iz neotektonike
Uroš Stojadinović, Nemanja Krstekanić (2019)Uroš Stojadinović, Nemanja Krstekanić. Praktikum iz neotektonike, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2019
-
Rudna mikroskopija
Aleksandar Pačevski (2018)Aleksandar Pačevski. Rudna mikroskopija, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2018
-
Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović (2012)Slično većini evropskih zemalja, udeo podzemnih voda u javnom vodosnabdevanju u Srbiji je oko 75%. Najveće rezerve su akumulirane u vodonosnim naslagama intergranularne poroznosti neogene i kvartarne starosti, kao i u karstnim izdanima. One su jedini izvor vodosnabdevanja pijacom vodom za Vojvodinu i veći deo Srbije. Delovi sa malim rezervama podzemnih voda su Šumadija i južni delovi zemlje, gde se koriste u većoj meri površinske vode. Do sada izvedena hidrogeološka istraživanja pokazuju da se zahvata oko 30% obnovljivih rezervi ...... istraživanja vezanih za njih. 2. AKTUELNO STANJE U KORIŠ ENJU PODZEMNIH VODA ZA VODOSNABDEVANJE Udeo podzemnih voda u javnom vodosnabdevanju u Srbiji je sli an onom u ve ini evropskih zemalja i iznosi oko 75%. Površinske vode se koriste u zna ajnoj meri u južnom delu Srbije, koji je siromašan ...
... vodosnabdevanja pija om vodom za Vojvodinu i ve i deo Srbije. Delovi sa malim rezervama podzemnih voda su Šumadija i južni delovi zemlje, gde se koriste u ve oj meri površinske vode. Do sada izvedena hidrogeološka istraživanja pokazuju da se zahvata oko 30% obnovljivih rezervi pozemnih voda (67 ...
... Oslanjaju i se na zakonsku regulativu R. Srbije, koja definiše kvalitet i uslove zaštite podzemnih voda u okviru zastupljenih tipova izdani ije se vode koriste za javno vodosnabdevanje stanovništva Srbije, prime eno je da najve u ugroženost prati aluvijalne izdani, iji kvalitet zavisi od kvaliteta re ne ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Dragoljub Bajić, Bojan Hajdin, Vesna Ristić-Vakanjac, Petar Dokmanović, Saša Milanović. "Vodosnabdevanje i održivo upravljanje podzemnim vodnim resursima u Srbiji" in Vodoprivreda, Beograd : Jugoslovensko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2012)
-
Geostatički proračuni
Gordana Hadži-Niković (2020)Gordana Hadži-Niković. Geostatički proračuni, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2020
-
Održivo korišćenje mađarsko-srpskih međugraničnih vodnih tela
Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Stanko Sorajić, Bojan Hajdin, Željko Kljajić (2010)... centara i koriš enja geotermalne energije, s tim što je eksploatacija ovog resursa na ma arskoj strani višestruko ve a. Sprovedenom hidrodinami kom analizom režima podzemnih voda izvršeno je prognoziranje efekata smanjenja padavina na istražnom podru ju, i pove anja, odnosno smanjenja koli ina ...
... Polom i i saradnici Održivo koriš enje Ma arsko-Srpskih me ugrani nih vodnih tela VODOPRIVREDA 0350-0519, 42 (2010) 246-248 p. 223-235 225 Slika 2: Hidrogeološka karta podru ja istraživanja Slika 3: Regionalni hidrogeološki profil 1-1’ Održivo koriš enje Ma arsko-Srpskih me ugrani ...
... strani za iste namene koriste vode pretežno iz drugog vodonosnog sloja. Obzirom na uslove prihranjivanja kaptiranih vodonosnih slojeva, ovo je povoljna okolnost koja uslovljava manja obaranja nivoa podzemnih voda po slojevima. Dublji vodonosni slojevi na obe strane se koriste za potrebe banjskih centara ...Dušan Polomčić, Zoran Stevanović, Saša Milanović, Stanko Sorajić, Bojan Hajdin, Željko Kljajić. "Održivo korišćenje mađarsko-srpskih međugraničnih vodnih tela" in Vodoprivreda 42 no. 04-Jun, Beograd : Jugoslovensko društvo za odvodnjavanje i navodnjavanje (2010): 223-235
-
Metode ispitivanja sedimentnih stena
Vesna Matović, Violeta Gajić, Nebojša Vasić. Metode ispitivanja sedimentnih stena, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2019
-
Optimizacija i planiranje površinskih kopova stohastičkim modelima
Dejan R. Stevanović (2015-05-29)Savremeno rudarstvo izloženo je stalnom trendu pogoršanja uslova poslovanja.Mogućnost ostvarenja ekonomskih i drugih ciljeva rudarskog projektakompromitovana je stalnim pogoršanjem kvaliteta ležišta na kojima se vršieksploatacija, kao i značajnoj dozi neizvesnosti povezane sa geološkim,ekonomskim i tehničkim parametrima proizvodnje. U ovako kompleksnimuslovima poslovanja, matematički modeli sposobni da odgovore značajnimizazovima, odnosno ponude optimalna rešenja kojima se garantuje maksimalnoispunjenje projektovanih ciljeva, nameću se kao neophodnost.Trenutni, konvencionalni pristup optimizaciji i planiranju površinskih kopovazasniva se na algoritmima, razvijenim sredinom prošlog veka čije je opšteobeležje deterministički ...površinski kop, planiranje, optimizacija, stohastički modeli, kontrola kvaliteta uglja, neizvesnost.... a2} je stablo. Stablo sa korenom je stablo sa jednim istaknutim čvorom koji se naziva korenom. Bilo koji čvor može služiti kao koren, zavisno od svrhe. Slika 4.7 prikazuje primer stabla sa korenom x0. Slika 4.7. Primer stabla sa korenom 86 Ukoliko se stablo sa korenom podeli na dva dela uklanjanjem ...
... ai, deo stabla koji ne sadrži koren se naziva ogrankom i označava se Ti=(Xi,Ai). Koren ogranka je njegov čvor koji učestvuje u luku ai. Na primer, ukoliko se iz stabla sa korenom prikazanog na slici 4.7 ukloni luk (x1,x6), dobija se ogranak prikazan na slici 4.8. Koren ovog ogranka je čvor x6. Slika ...
... ukoliko sve jake grane sadrže koren. Svako stablo T može biti normalizovano tako što će biti izmenjeno tako da sve jake grane imaju koren kao jedan od čvorova. Ovo se može postići tako što će se svaki jak luk (xi, xj) koji nije povezan sa korenom, zameni novim lukom od korena do čvora xi ukoliko je (xi ...Dejan R. Stevanović. "Optimizacija i planiranje površinskih kopova stohastičkim modelima" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-05-29)
-
Optimizacija i planiranje površinskih kopova stohastičkim modelima
Dejan R. Stevanović (2015-05-29)Savremeno rudarstvo izloženo je stalnom trendu pogoršanja uslova poslovanja.Mogućnost ostvarenja ekonomskih i drugih ciljeva rudarskog projektakompromitovana je stalnim pogoršanjem kvaliteta ležišta na kojima se vršieksploatacija, kao i značajnoj dozi neizvesnosti povezane sa geološkim,ekonomskim i tehničkim parametrima proizvodnje. U ovako kompleksnimuslovima poslovanja, matematički modeli sposobni da odgovore značajnimizazovima, odnosno ponude optimalna rešenja kojima se garantuje maksimalnoispunjenje projektovanih ciljeva, nameću se kao neophodnost.Trenutni, konvencionalni pristup optimizaciji i planiranju površinskih kopovazasniva se na algoritmima, razvijenim sredinom prošlog veka čije je opšteobeležje deterministički ...površinski kop, planiranje, optimizacija, stohastički modeli, kontrola kvaliteta uglja, neizvesnost.... a2} je stablo. Stablo sa korenom je stablo sa jednim istaknutim čvorom koji se naziva korenom. Bilo koji čvor može služiti kao koren, zavisno od svrhe. Slika 4.7 prikazuje primer stabla sa korenom x0. Slika 4.7. Primer stabla sa korenom 86 Ukoliko se stablo sa korenom podeli na dva dela uklanjanjem ...
... ai, deo stabla koji ne sadrži koren se naziva ogrankom i označava se Ti=(Xi,Ai). Koren ogranka je njegov čvor koji učestvuje u luku ai. Na primer, ukoliko se iz stabla sa korenom prikazanog na slici 4.7 ukloni luk (x1,x6), dobija se ogranak prikazan na slici 4.8. Koren ovog ogranka je čvor x6. Slika ...
... ukoliko sve jake grane sadrže koren. Svako stablo T može biti normalizovano tako što će biti izmenjeno tako da sve jake grane imaju koren kao jedan od čvorova. Ovo se može postići tako što će se svaki jak luk (xi, xj) koji nije povezan sa korenom, zameni novim lukom od korena do čvora xi ukoliko je (xi ...Dejan R. Stevanović. "Optimizacija i planiranje površinskih kopova stohastičkim modelima" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2015-05-29)
-
Izbor rotornih bagera za proces revitalizacije: primer rotornih bagera SRs 1200 u rudarskom basenu Kolubara
Predrag Jovančić, Dragan Ignjatović, Stevan Đenadić, Filip Miletić, Goran Todorović, Dragan Novaković (2020)Revitalizacija je proces ili skup tehničkih zahvata na mašini kojim se vrši zamena svih dotrajalih ili oštećenih delova metalne konstrukcije. Sastavni deo procesa revitalizacije je i modernizacija zastarele elektro-mašinske opreme. Principi revitalizacije sasvim sigurno nisu sadržani u okviru redovnog godišnjeg ili dnevnog održavanja. Oni predstavljaju održavanje onih veličina koje su značajne za mašinu kao celinu (u ovom slučaju rotorni bager). U ovom radu su analizirani rotorni bageri oznake SRs 1200. Na površinskim kopovima rudarskog basena Kolubara takvih bagera ima ...Predrag Jovančić, Dragan Ignjatović, Stevan Đenadić, Filip Miletić, Goran Todorović, Dragan Novaković. "Izbor rotornih bagera za proces revitalizacije: primer rotornih bagera SRs 1200 u rudarskom basenu Kolubara" in XIV Međunarodna konferencija OMC 2020, Zlatibor, Srbija, 14-17. oktobar 2020., Jugoslovenski komitet za površinsku eksploataciju (2020)
-
Geohemija
Dejan Prelević (2021)Dejan Prelević. Geohemija, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Merenje i praćenje temperature u cevovodima
Jelena Plećaš (2024)U završnom radu pod naslovom „Merenje i praćenje temperature u cevovodima“ istražuje se značaj merenja temperature u industriji. Opisuje se kako je merenje temperature ključno za efikasno upravljanje procesima i održavanje sigurnosti.Postoje i razvijene su brojne metode merenja temperature, od kojih svaka ima svoju specifičnu primenu, u određenim oblastima. Rad obuhvata pregled razvoja termometrije, različite temperaturne skale, kao i detaljan prikaz instrumenata za merenje temperature. Posebna pažnja posvećena je greškama dodirnih termometara i metodama korekcije.Na kraju,rad se fokusira na ...... pretvara u toplotu, ı dalje u električnu energiju. Kao prijemnici zračenja i pretvarači toplotnog fluksa u električnu energiju najčešće se koriste višestruki termoelementi sa površinom koja je prekrivena koloidnom platinom. Šematski prikaz ovakvog prijemnika, dat je na slici 3.8.20 2 Petkovska ...
... tako da se primenjuju za kalibrisanje drugih termometara. Termometri sa Žživom se koriste kao kontaktni termometri za dvopoložajnu regulaciju temperature u termostatima. U industriji se dilatacioni termometri koriste samo za indikaciju temperature na mestu merenja.“ 3.2. Manometarski termometri ...
... raste sa temperaturom. Ovi termometri se koriste 5 Petkovska, M. (2011). Merenje i upravljanje u procesnim sistemima. Beograd: Tehnološko-metalurški fakultet. * Isto. 12 za opseg temperatura od -200 "C do +350 *C. Kao termometarske tečnosti se koriste lako isparljive tečnosti kao što su: propan ...Jelena Plećaš. Merenje i praćenje temperature u cevovodima, 2024