Претрага
112 items
-
Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini
Milan Tokanović (2024)U radu su prikazana geotehnička istraživanja za potrebe rekonstrukcije Zavičajnog muzeja Jagodina.Zavičajni muzej u ulici Kneginje Milice br.82 u Jagodini, ima ozbiljna oštećenja pojedinih delova konstrukcije koja su nastala na objektu tokom više od 80 godina eksploatacije.Kako bi se trajno rešio problem dinamičke stabilnosti i statičke održivosti konstruktivnog sistema objekta,neophodno je bilo definisanje geotehničkih uslova u zoni interakcije prirodne sredine i konstrukcije predmetnog objekta.Izvedena su terenska i laboratorijska ispitivanja na osnovu kojih su dobijene geotehničke podloge. Na osnovu dobijenih geotehničkih podloga ...geotehnička istraživanja, Zavičajni muzej, temelji, fundiranje, nosivost, sleganje, istražne jame, laboratorijska geomehanička ispitivanja, Jagodina... br.82, 35000 DIJAGRAM GRANULOMETRIJSKOG SASTAVA Fina Srednja GLINA Krupna Sitna Srednja | Krupna Sitna Srednja Krupna PRAŠINA PESAK ŠLJUNAK Zr na u % t ez in e ma nj ih od D 0.001 Prečnik zrna D FRAKCIJA GLINE % FRAKCIJA _ PRAŠINE % FRAKCIJA PESKA % FRAKCIJA ŠLJUNKA % fina ...
... br.82, 35000 DIJAGRAM GRANULOMETRIJSKOG SASTAVA Fina Srednja GLINA Krupna Sitna Srednja | Krupna Sitna Srednja Krupna PRAŠINA PESAK ŠLJUNAK Zr na u % t ez in e ma nj ih od D 0.001 Prečnik zrna D FRAKCIJA GLINE % FRAKCIJA _ PRAŠINE % FRAKCIJA PESKA % FRAKCIJA ŠLJUNKA % fina ...
... br.82, 35000 DIJAGRAM GRANULOMETRIJSKOG SASTAVA Fina Srednja GLINA Krupna Sitna Srednja | Krupna Sitna Srednja Krupna PRAŠINA PESAK ŠLJUNAK Zr na u % t ez in e ma nj ih od D 0.001 Prečnik zrna D FRAKCIJA GLINE % FRAKCIJA _ PRAŠINE % FRAKCIJA PESKA % FRAKCIJA ŠLJUNKA % fina ...Milan Tokanović. Geotehnički uslovi rekonstrukcije Zavičajnog muzeja u Jagodini, 2024
-
A contribution to the knowledge of facial diversity of Badenian sediments in the Belgrade area
Filip Anđelković, Dejan Radivojević (2018)... DISKUSIJA Badenski sedimenti su na prostoru Beograda raščlanjeni na više facija: tašmajdanski krečnjaci, rakovički peskovi, višnjičke gline, konjarnički pteropodski šlir (Anđelković, M., 1987; Anđelković M. & An‐ đelković J., 1997). U dosadašnjim interpretacijama postoje izvesne razlike ...
... sedimenata Beograda (Stevanović, 1974, modifikovano). Legenda: 1‐ kopno južno od Save i Dunava, 2‐ plitko more, rakovički peskovi, 3‐ višnjičke gline, 4‐ konjarnički šlir, 5‐ litotamnijsko‐briozojski i amfisteginski krečnjak, 6‐ ceritski krečnjak Figure 1. Palaeogeographical map of Badenian s ...
... Gruber, 1988) ili „lajtovac“) i facija rakovičkih klastita (peskova i konglomerata). Pored ovih facija na prostoru Beograda se nalaze i višnjičke gline i pteropodski šlir, ali one imaju malu površinu i u trenutku izvođenja istraživanja bile su nedostupne za terensko osma‐ tranje. Terenski su obrađ ...Filip Anđelković, Dejan Radivojević. "A contribution to the knowledge of facial diversity of Badenian sediments in the Belgrade area" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu
Željko R. Cvetković (2013-11-18)Čestice iz vazduha su prikupljane u blizini termoelektrane i površinskih kopovarudnika uglja u Kolubarskom basenu. Izmereni srednji sadržaji koncentracija rastvornih,nerastvornih i ukupnih taložnih materija na godišnjem nivou prelaze 200 mg/m2dan (K-1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na česticeveličine veće od 10 μm, zatim na čestice veličine od 10 μm do 2,5 μm i klase česticaveličine ispod 2,5 μm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih irespiratornih čestica po mernim mestima. Skenirajuća elektronska mikroskopija jepokazala ...mineral, četica, prašina, leteći pepeo, aerosediment, PM10, teški metali,koncentracija, veličina čestice, Kolubara... naviše, izdvajaju se sledeći litološki članovi : ugljeni sloj, sa proslojcima glina, debljine 20 do 35 m,ugljevite gline, gline sa proslojcima i sočivima peska, sloj dijatomejske zemlje debljine do 1 m, i raznobojne gline i peskovi. U Zeokama preko ugljenog sloja koji dostiže debljinu i do 50 m, leže ...
... erozijom. Podinu ugljenog horizonta grade gline i peskovite gline, redovno praćene slojem masnih kaolinskih glina. Izuzetno se, u jugozapadnom delu polja u podini javljaju šljunkovito – peskovite naslage donjeg ponta. Povlatu ugljenog horizonta čine pretežno gline, znatno podređenije pesak i dijatomejska ...
... i uticaj... 20 polja ˝D˝ , podinu ugljenog sloja grade gline, peskovite gline i pesak, ređe sitnozrni šljunak, a povlata je izgrađena pretežno od peskova različite granulacije, uz manje učešća glina, peskovitih glina i kvartarnih ilovača sa proslojcima šljunka i peska. Ugljonosni horizont ...Željko R. Cvetković. "Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-11-18)
-
Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu
Željko R. Cvetković (2013-11-18)Čestice iz vazduha su prikupljane u blizini termoelektrane i površinskih kopovarudnika uglja u Kolubarskom basenu. Izmereni srednji sadržaji koncentracija rastvornih,nerastvornih i ukupnih taložnih materija na godišnjem nivou prelaze 200 mg/m2dan (K-1, K-3, K-4, K-5). Distribucija čestica na svim lokacijama klasifikovana je na česticeveličine veće od 10 μm, zatim na čestice veličine od 10 μm do 2,5 μm i klase česticaveličine ispod 2,5 μm. Ovakva podela je dala odnos koncentracija inhalatornih irespiratornih čestica po mernim mestima. Skenirajuća elektronska mikroskopija jepokazala ...mineral, četica, prašina, leteći pepeo, aerosediment, PM10, teški metali,koncentracija, veličina čestice, Kolubara... naviše, izdvajaju se sledeći litološki članovi : ugljeni sloj, sa proslojcima glina, debljine 20 do 35 m,ugljevite gline, gline sa proslojcima i sočivima peska, sloj dijatomejske zemlje debljine do 1 m, i raznobojne gline i peskovi. U Zeokama preko ugljenog sloja koji dostiže debljinu i do 50 m, leže ...
... erozijom. Podinu ugljenog horizonta grade gline i peskovite gline, redovno praćene slojem masnih kaolinskih glina. Izuzetno se, u jugozapadnom delu polja u podini javljaju šljunkovito – peskovite naslage donjeg ponta. Povlatu ugljenog horizonta čine pretežno gline, znatno podređenije pesak i dijatomejska ...
... i uticaj... 20 polja ˝D˝ , podinu ugljenog sloja grade gline, peskovite gline i pesak, ređe sitnozrni šljunak, a povlata je izgrađena pretežno od peskova različite granulacije, uz manje učešća glina, peskovitih glina i kvartarnih ilovača sa proslojcima šljunka i peska. Ugljonosni horizont ...Željko R. Cvetković. "Mineralni i hemijski sastav čestica u atmosferi zone Kolubarskog basena i uticaj na životnu sredinu" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-11-18)
-
Sorpcija herbicida na neorganski i organski modifikovanom prirodnom montmorionitu iz Bogovine
Lazar M. Kaluđerović (2018-01-17)fikasnost prilikom sorpcije S-metolahlora i klomazona od strane neorganskih iorganski modifikovanih montmorionita sa lokaliteta Bogovina odreĎena je metodombach adsorpcije. Uzorci montmorionita su tretirani prvo rastvorom NaCl a zatim irazličitim koncentracijama organskih kompleksa. Adsorpcione izoterme su dobijenetretiranjem uzoraka različitim koncentracijama herbicida. Detaljna mineraloškakarakterizacija uzoraka uraĎena je metodom rendgenske difrakcije. Rezultati interakcijemontmorionita sa organskim kompleksima i herbicidima dobijeni su primenomrendgenskih, optičkih, termičkih i spektroskopskih metoda.Na osnovu rezultata rendgenskih ispitivanja uzoraka, utvrĎeno je prisustvoorganskih kompleksa i herbicida u meĎuslojnom prostoru montmorionita.Montmorioniti modifikovani ...adsorpcija, montmorionit, heksadeciltrimetilamonijum bromid,feniltrimetilamonijum hlorid, S-metolahlor, klomazon... Temperature, and Soil Moisture Effects. Journal of Agriculture and Food Chemistry, 43: 2295–2300. Milenković J., Đukanović D., Ivković M., 2005. Bentonitske gline jame "Istočno polje" RMU "Bogovina"-Bogovina, Baka broj 2/2005, RTB-Bor, Institut za bakar-Bor, Bor, 31–38. Milenković J., Ramović I. 2005 ...
... rastojanja, kao i uticaj sorpcije organskog kompleksa na termičku stabilnost montmorionita. 1.2 Pregled opštih pojmova 1.2.1 Gline i minerali gline Pojam glina predstavlja prirodni materijal, sastavljen od finozrnih minerala, koji su uglavnom plastični u dodiru sa odgovarajućom količinom ...
... Prema "Clay Mineral Society", termin "minerali glina" se odnosi na minerale podklase filosilikata koji glini daju plastičnost, a koji očvrsnu nakon sušenja ili pečenja (Guggenheim and Martin, 1995). Minerali koji se nalaze u mehaničkoj frakciji gline su minerali podklase filosilikata iz grupe smektita ...Lazar M. Kaluđerović. "Sorpcija herbicida na neorganski i organski modifikovanom prirodnom montmorionitu iz Bogovine" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2018-01-17)
-
Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije
Branko R. Miladinović (2016-04-27)Ugalj predstavlja energent na čijoj osnovi se razvija privreda celog sveta.Zato mu se pridaje velika pažnja u eksploataciji i preradi, bez obzira na mnogeštetne uticaje na životnu sredinu, a posebno na efekat staklene bašte koji sestvara emisijom zagađujućih materija u atmosferu radom termoelektrana naugalj.U Srbiji, resurs koji se danas u najvećoj meri koristi u proizvodnjielektrične energije je ugalj i on učestvuje u proseku sa 70 %. U strukturi ukupneproizvodnje ugljeva, dominiraju lignitski ugljevi sa učešćem od 98 %, a ...Srbija, kameni i mrki ugalj, podzemna eksploatacija, preradauglja, rudničke vode, hemijski sastav, emisija zagađujućih materija, životnasredina... izgrađuju gline, ugljevite gline, peskovite gline, glinoviti laporci ili glinci. Mnogo ređe nju mogu da čine peščari, ali i tada između peščara i uglja, najčešće se javlja jedan tanji prelazni sloj koji izgrađuju ugljevite gline. Sa hidrogeološkog aspekta, ovaj sloj ugljevitih glina je od velikog ...
... 2010) M3 – ugljonosna serija (gline, ugalj, ugljevite gline); T21+2 – bituminozni krečnjaci i glinci (alohton); ----- - površ navlake; o - rudarska prostorija Pored laporca i gline, javljaju se i povremeni manji proslojci u samom uglju. Glina i ugljevita glina se javljaju u donjem delu ugljenog ...
... izgrađuju fino uslojeni laporci, peskovite, nestratifikovane gline sa proslojcima slabo vezanih peščara. Pored toga, zastupljeni su uslojeni laporci sa proslojcima laporovitih glina i glinoviti peščari, laporovite delimično ugljevite gline sa 97 tankim slojevima uglja. Ovi slojevi uglja imaju ...Branko R. Miladinović. "Hidrogeoekološki uslovi eksploatacije kamenih i mrkih ugljeva Srbije" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-04-27)
-
Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun
Anja Dević (2024)U ovom završnom radu prikazani su literaturni podaci koji se odnose na geotehničke karakteristike terena izgrađenih od lesa na primeru šireg istražnog prostora, tzv. Zemunskog lesnog platoa, kao i rezultati detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun. U prvom delu rada prikazani su uslovi nastanka karakteristične makroporozne strukture lesa i njen uticaj na fizičko-mehaničke karakteristike i stabilnost terena izgrađenih od lesa. Na osnovu analize i interpretacije rezultata detaljnih geotehničkih istraživanja na lokaciji objekta Poreske uprave Zemun prikazane su ...... pretaloženi tercijarni laporovito-glinoviti sedimenti sa konkrecijama kalcijum karbonata i proslojcima peska, uglja i glina sa sadržajem uglja. Preovlađuju prekonsolidovane laporovite gline, tamne ili mrko-sive boje. Stariji kvartarni sedimenti imaju debljinu preko 100 m. Izdvajanje je obavljeno isključivo ...
... Kp > 1.25. Po Kasagrandeovoj klasifikaciji CI — glina srednje plastičnosti. Les izdanske zone ima wi = 34 do 50 %, Ip = 15 do 28 %, PL=21 %i koloidalnu aktivnost Kp > 1. 25, odnsono po Kasagrandeovoj klasifikaciji takođe pripada grupi CI — glina srednje plastičnosti. (Izvor: Marković, G.,1987 ...
... , oblaže ih u vidu fine mreže i dalje učvršćuje njihovu strukturu. U procesu očvršćavanja lesne strukture dolazi i do prekristalizacije minerala gline. Tipičan les sadrzi 50-80 % nekonsolidovane prašine. Ovakav razvoj omogućava formiranje karakteristične makroporozne strukture lesnih naslaga. ...Anja Dević. Specifičnosti fundiranja u lesnim naslagama – objekat Poreska uprava Zemun, 2024
-
Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)
Kostadin J. Jovanov (2016-06-24)Leţišta uglja „Suvodol“, „Brod-Gneotino“ su u eksploataciji, a leţište uglja „Ţivojno“je u fazi pripremi. Nalaze se u krajnjem jugoistočnom i juţnom delu Pelagonijskekotline. Sva tri leţišta stvorena su u neogenim sedimentima u jezerskim uslovimasedimentacije u zoni kontakta sa prekambrijumskim kristalastim stenama. Kod sva trileţišta ugalja se javljaju više slojeva različite debljine, u okviru kojih se nalaze klastičnisedimenti (gline, peskovi i dr.). U podini ugljenog basena nalaze se kristalaste steneprekambrijumske starosti.Teren u okolini leţišta uglja karakteriše se umereno kontinentalnom klimom, ...ugalj, podzemne vode, površinske vode, neogeni kompleks, izdani,transmisibilnost, nivo podzemne vode, sniţenje nivoa... (donji paludinski slojevi) LEGENDA: 7 | Glina sa peski | о за peskomi prasmcšm 3 || > Prašina sa glinom i peskom i 12 (slabovodopropusna sredina) Pesak sa prašinom i glinom 3 (sredno vodopropusna sredina) - 4ŠIj unak sadgeskom, prašmom i glinom 'bro vodopropusna sredina) 5 Fluvmglacualan ...
... stena (gnajseva i mikašista). Počinju bazalnim šljunkovima, peskovima i glinama debljine oko 10 m. Preko njih su nataloţeni sivi do sivozeleni fino stratifikovani slojevi i proslojci peska, peskovitih glina, alevrolita i glina u naizmeničnom smenjivanju. Isti postepeno isklinjavaju u planu i profilu ...
... materijala zavisi pre svega od litološkog sastava sedimenata u područjima leţišta uglja u eksploataciji. To je uglavnom mešavina materijala gline, ugljevitih glina i peskova različite granulacije sa mestimičnim komadima uglja. Sam proces eksploatacije uglja, u celini menja sliku prvobitnog predela ...Kostadin J. Jovanov. "Hidrogeoekološki aspekti aksploatacije uglja u Pelagonijskom basenu (Makedonija)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2016-06-24)
-
Uticaj raspadanja na stabilnost kosina u mekoj stenskoj masi
Anđela Despotov (2024)U radu je opisano ponašanje mekih stenskih masa koje su izložene porecesu raspadanja tokom određenog vremenskog perioda. Meke stenske predstavljaju kritične vrste stenskih masa pošto izazivaju različite probleme tokom izvođenja građevinskih radova. Meke stene mogu biti sedimentne stene, raspadnute metamorfne i magmatske stene. Odlikuju se niskim vrednostima čvrstoće, visokom deformabilnošću, visokom plastičnošću, podložne su dezintegraciji i fizičko-hemijskom raspadanju, odnosno ubrzanom dejstvu površinskog raspadanja usled atmosferskih uticaja.Za klasifikaciju mekih stenskih masa koriste se modifikovane verzije već postojećih klasifikacionih sistema. Jedan ...... mase, koje nastaju tokom procesa raspadanja. Primer koji opisuje ovaj uticaj odnosi se na prekonsolidovane gline i glinene šejlove. Prema Bjerumu (1967), kada posmatramo prekonsolidovane gline i glinene šejlove mogu se izdvojiti dve faze raspadanja. Prva faza okarakterisana je slabljenjem i gubljenjem ...
... izlaganja stenske mase atmosferilijama. U nastavku će na primeru prekonsolidovanih glina i glinenih šejlova biti prikazani procesi koji dovode do ovog vida raspadanja. Prema Bjerumu (1967), kada posmatramo prekonsolidovane gline i glinene šejlove mogu se izdvojiti dva faze raspadanja. Prva faza okarakterisana ...
... necizmenjenog krečnjaka sa leve strane, US (https://en.wikipedia.org/wiki/Weathering) ............. 13 Slika 5. Hidratacija - zelena boja predstavlja glinu nastalu usled procesa hidratacije (Dempsey, 2020) ........aaaaaa a aaeaaaaaaaaeaeaaeaaaaaaeaeaaaaaaaeaeNaeaaeaatattett 14 Slika 6. Uticaj prostornog ...Anđela Despotov. Uticaj raspadanja na stabilnost kosina u mekoj stenskoj masi, 2024
-
Mikroorganizmi - biohidrogeološki indikatori odabranih pojava mineralnih voda Srbije
Vladimir Šaraba (2021)Sa namerom definisanja hidrogeološke uloge i značaja mikrobiološkog diverziteta odabranih pojava mineralnih voda Srbije, primenom sistema biodetektora, dokazano je prisustvo gvožđevitih, sulfato-redukujućih, sluz-produkujućih, heterotrofnih aerobnih i denitrifikacionih bakterija, na osnovu čega je proračunat rizik od razvoja procesa biokorozije i biohemijske inkrustacije, te zdravstveni rizik. Uz procenu rizika, izvedene su analize skenirajuće elektronske mikroskopije biofilmova i hidrogeohemijsko modeliranje, te makroskopska, otpička i difrakciona ispitivanja naslaga inkrustacije, dok je fizičko-hemijskim analizama utvrđena vrednost ukupne mineralizacije iznad 1 g/L, kao i povišeni ...biohidrogeologija, SEM analize, makroskopska i optička ispitivanja, rendgenska difrakcija praha, hidrogeohemijsko modeliranje, BART analize, metabarkoding analize mikrobioma, fizičko-hemijske analize, starenje bunara (biokorozija, biohemijska inkrustacija i biozarastanje), zdravstveni rizik... naslage izgrađene od plastičnih masnih glina do peskova i glinovitih peskova. Ovi tercijarni sedimenti otkriveni su u podini kvartarnih terasnih peskova, šljunkova i aglomerata na levoj obali reke Rasine, dok se u koritu Lomničke reke mogu uočiti tercijarni peskovi i gline (Milojević, 1964). Pojava mineralnih ...
... ima, da bi se potom u vertikalnom profilu smenjivali glinci, laporci, gline, šljunkovi i peskovi, koji su mestimično zastupljeni u različitim proporcijama. Registrovane su i tercijarne naslage izgrađene od plastičnih masnih glina do peskova i glinovitih peskova (Milojević, 1964), pri čemu je litološki ...
... Filipović & Stevanović, 1987) Legenda: 1 – Kvartarne gline, šljunkovi i peskovi; 2 – Gline donjeg ponta i gornjeg panona; 3 – Gline i laporovite gline donjeg panona; 4 – Laporci, peskovi i proslojci laporovitog krečnjaka sarmata; 5 – Peskovi i gline u naizmeničnom smenjivanju, ređe laporci i krečnjaci ...Vladimir Šaraba. Mikroorganizmi - biohidrogeološki indikatori odabranih pojava mineralnih voda Srbije, Beograd : [V. Šaraba], 2021
-
New approach to correlation of hydrocarbon reservoirs in sandstone layers of the "Mokrin" field"
Saša Ivanišević, Dejan Radivojević (2018)геофизички каротаж, депозиционе средине, лежишта угљоводоника, миоцен, пост‐ рифтнo, секвенциона стратиграфија... Кикинда формација – фације чела делте, делтне и обалске равнице доминантно су изграђене од пешчара са интеркалацијама алевролита и глине и локалним појавама угља. Седименти Кикинда формације депоновани су плитководној средини и препознају се по проградационо‐аградационим се ...
... да је Сегедински ра‐ сед био делимична баријера у процесу миграције угљоводоника. Поред лапораца који раздвајају лежишта у слојевима пешчара, глине и лапорци депоновани на падини (Мокрин формација) представљају регионалне заштитне стене на целом подручју. ЗАКЉУЧАК На основу прет ...
... синрифтних седимената. Мајдан формација – турбидити дна басена су представљени интеркалацијама дубоководних турбидитских пешчара центра басена, глином и лапорцима. Турбидитски пешчари су увек депоновани преко лапораца Хетин формације, док изнад њих увек леже седименти падине Мокрин ...Saša Ivanišević, Dejan Radivojević. "New approach to correlation of hydrocarbon reservoirs in sandstone layers of the "Mokrin" field"" in 17th Serbian Geological Congress, Vrnjačka Banja, 17-20 maj 2018, Srpsko geološko društvo (2018)
-
Минерагенија зеолитских туфова Србије
Vladan Kašić (2018-02-05)Лежишта наших зеолитских туфова (Златокоп, Игрош, Јабланица 1, Беочин, Топоница и Сланци) која су овде била предмет детаљних истраживања, просторно и генетски везана су за вулканске и вулканокластичне стене маринских средина сенонске и неогенске старости и језерске седименте неогене старости и настала су као продукт девитрификације вулканског стакла.Током лабораторијских испитивања при изради ове докторске дисертације, примењене су следеће аналитичке методе: оптичка испитивања петрографских препарата; рендгенска дифракција праха (XRD); скенирајућа електронска микроскопија (СЕМ метода); хемијска карактеризација зеолитских туфова у оквиру ...... састава, гранулације и тврдине, смеђи до мрки ситнозрни до крупнозрни пешчари, лапоровити кречњаци, глиновити лапорци са угљем, глине, туфови и бентонитске глине. Том приликом узети су узорци туфова, угља и лапорца и обрађени су у РГИ – Приједор. Један узорак је том приликом детерминисан као ...
... Истражним бушењем утврђено је да су повлатни седименти изграђени од хумуса, смеђих глина и смеђих и зелених пешчара са оштриом прелазом према слоју зеолитских туфова. Подину зеолитском слоју чине зелене и смеђе лапоровите глине. На самом рудном пољу нису уочени раседи. 31 Слика 2.5. Прегледна ...
... висок (обично 50 - 70 %). Резерве руде у лежиштима износе десетине-стотине милиона тона. Ова лежишта зеолита понекад прате зеолитско-бентонитске и бентонитске наслаге. 106 4.3. Прелиминарни генетски модел лежишта зеолитских туфова у терцијарним басенима Србије На основну ...Vladan Kašić. "Минерагенија зеолитских туфова Србије" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2018-02-05)
-
An Integrated Environment for Management and Exploitation of Linguistic Resources
Ranka Stanković, Ivan Obradović (2009)... retrieval of geological units having the word “glina” (clay) in their de- scription field was submitted twice: once without and once with morphological expansion. The word “glina” has in- flected forms: glina, glinama, glinom, glinu, glini, gline, and the morphologically expanded query ...Ranka Stanković, Ivan Obradović. "An Integrated Environment for Management and Exploitation of Linguistic Resources" in Proceedings of the International Multiconference on Computer Science and Information Technology, Computational Linguistics – Applications Workshop (CLA09), Mrągowo, Poland, October 2009, Piscataway : IEEE (2009)
-
Analiza uporednog praćenja temperature površine ohlađenih materijala pri njihovom zagrevanju do ambijentalne temperature
U datom eksperimentalnom radu su termografskim metodama ispitivane termofizičke karakteristike različitih materijala. Za ispitivanja su izabrani mesingani niovčić, ugalj i pelet, jer imaju različita termoizolaciona svojstava i različito stanje površine. Uzorci su najpre hlađeni, a zatim je njihovo zagrevanje na sobnoj temperaturi praćeno termalnom kamerom. U drugom delu eksperimenta, korišćena je impulsna termografija, a zagrevanje površine uzoraka vršeno je svetlosnom pobudom.Stevan Đenadić, Ljubiša Tomić, Vesna Damnjanović, Katarina Nestorović. "Analiza uporednog praćenja temperature površine ohlađenih materijala pri njihovom zagrevanju do ambijentalne temperature" in 65. godišnja konferencija za elektroniku, telekomunikacije, računarstvo, automatiku i nuklearnu tehniku ETRAN 2021, Etno selo Stanišići, Republika Srpska, 8-10. septembar 2021., Društvo za ETRAN Beograd i Akademska misao Beograd (2021)
-
Osnovi hidrogeologije
Petar Dokmanović (2021)... vodonepropusne, kao na primer gline (tabela 7.3.1). Tabela 7.3.1. Tipične veličine vodopropusnosti i ukupne poroznosti nekih vrsta stena [32, 46, 20 - adaptirano] Stena K (m/s) n (%) Meke i rastresite Šljunak Pesak Prašina Glina Glacijalni til, uopšte Bazalni ...
... pojedinih vrsta stena [35] Stena Wh,max. (%) Wm,max. (%) Kvarcni pesak 0.24 0.76 Peskovita glina 3.18 11.82 Les 5.16 13.18 Šljunkovita glina 22.89 33.25 Montmorionitska glina 31.46 134.50 Odnos stvarne i potpune vlažnosti stene zove se procenat zasićenja ili stepen vlažnosti ...
... stoje veličine vodopropusnosti i ukupne poroznosti kod gline i peska ? Objasniti. 6/ Šta je izdašnost stena, kojim parametrom i u kojim jedinicama se kvantitativno izražava ? 7/ U kakvom odnosu stoje veličine izdašnosti i retencije kod šljunka i gline ? Objasniti 8/ Ukupnu zapreminu vode u zasićenoj ...Petar Dokmanović. Osnovi hidrogeologije, Beograd : Univerzitet u Beogradu, Rudarsko-geološki fakultet, 2021
-
Badenske školjke jugoistočnog oboda Panonskkog basena (Centralni Paratetis)
Gordana M. Jovanović (2014-12-05)Rad obuhvata detaljnu studiju badenskih školjaka koje potiču sa terenajugoistočnog oboda Panonskog basena (Centralni Paratetis). Proučavani su lokaliteti naprostorima Srbije (Fruška gora, Golubac, okolina Beograda, Aranđelovca, Koceljeva,Loznica) i severoistočne Bosne (Ugljevik). Pored taksonomske analize i paleontološkihopisa bivalvija, u radu je dat i spisak revidovanih vrsta koje su do sada pronađene usedimentima badenskog kata istraživanog terena. Do sada je ukupno poznato 41familija, 108 rodova i 174 taksona. Identifikovano je 170 bivalvijskih vrsta, međukojima su neke prvi put konstatovane na ovim ...školjke, baden, Panonski basen (Centralni Paratetis), stratigrafija,paleoekologija, paleogeografija, paleobiogeografija... Sedimenti badena predstavljeni su glinama, peskovitim glinama, peskovima sa šljunkom, pravca pružanja SZ-JI. Na više mesta otkrivena je badenska fauna (Ljutice, Bresnice i Koceljevo-južno od Tamnave). Pored toga, sa obe strane Tamnave preko badenskih glina leži debela serija Badenske školjke ...
... Oslanjući se na upadljivu litološku sličnost ovih glina sa glinama mesta Baden, nedaleko od Beča, i na sličnost zajednica fosilnih organizama ova dva lokaliteta, posebno zbog nalaska cefalopoda, ranije je vladalo mišljenje da su „višnjičke gline" batijalna tvorevina, nastala sedimentacijom na dubinama ...
... Kamenovo, Klisura i pri rudarskim radovima u Ždrelu (selo Šetonje). Prema Spajić (1977) baden je izgrađen je od peskovitih glina sa ugljem, peskovima i konglomeratima. U glinama su nađeni: Anadara diluvii Lamarck, Arcopsis lactea Linnaeus, Venus nux (Lamack), Corbula (Variocorbula) gibba (Olivi), ...Gordana M. Jovanović. "Badenske školjke jugoistočnog oboda Panonskkog basena (Centralni Paratetis)" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2014-12-05)
-
Sedimentologija gornje krede centralnog dela vardarske zone
Violeta M. Gajić (2014-09-04)Područje istraţivanja obuhvaćeno doktorskom disertacijom nalazi se ucentralnim delovima Vardarske zone. Karakteriše se sloţenom geološkomgrađom koju grade mezozojske tvorevine trijaske, jurske i kredne starosti, kao ikvartarni sedimenti. U trijasu je istraţivano područje pokrivalo more, sve dogranice sa Šumadijom. Tokom jure sloţenim geotektonskim procesima stvarajuse ofiolitske stene rasprostranjene u juţnim i delom u centralnim delovimaistraţivanog područja. U donjoj kredi se pokretima dinarske faze izdiglo kopno,koje je egzistiralo skoro u celoj donjoj kredi područja istraţivanja.U alb-cenomanu pojedini delovi istraţivanog područja se ...... posvećuje genezi i poloţaju ofiolitskog melanţa. Vasić et al. (2005) prikazuju rezultate ispitivanja sloja gline i lamine piroklastičnog sastava u laporovitim krečnjacima Struganika. Glina je smektitskog sastava i nastala je transformacijom vulkanskog stakla. Pojavu vulkanskog stakla u karbonatnim ...
... kristaloklastičnog tufa (Slika 8.108a) u bazi i sloj smektitske gline debljine 10 cm (Slika 8.108b). Lamina je debela 1-2 mm i izgrađena je od kristaloklasta kvarca (često bipiramidalan), sanidina, plagiokasa i biotita. Smektitska glina je visokog kristaliniteta, a po hemizmu odgovara Al-montmorionitu ...
... (Squinabol), Dictyomitra sp. i D. formosa (Squinabol). Slika 8.108. Smektitska glina u struganičkim krečnjacima. a. Lamina kristaloklastičnog tufa na gornjoj površini slojevitosti laporca. b. Sloj smektitske gline (2). 1 – gornja površina sojevitosti laporca na kojoj je razvijena lamina i 3 – sloj ...Violeta M. Gajić. Sedimentologija gornje krede centralnog dela vardarske zone, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет, 2014-09-04
-
Geotehnički uslovi izgradnje nadvožnjaka "Balajnac" na autoputu E-80 deonica: Niš - Merošina
Dragoslav Rakić, Nikola Božović (2024)U sklopu prve deonice autoputa E-80 Niš – Merošina, izgrađen je nadvožnjak u zoni sela Balajnac koji je oslonjen na tri stubna mesta na međusobnom rastojanju od oko 26 m. Svaki stub je fundiran na šipovima i to sa predloženim rasporedom od 2 šipa u grupi na međusobnom rastojanju od 3.6 m. U radu su na osnovu izvršenih geotehničkih istraživanja terena, analizirani rezultati nosivosti vertikalno opterećenog šipa prečnika 1.2 m i dužine šipa od L = 23 m. Analiza ...Dragoslav Rakić, Nikola Božović. "Geotehnički uslovi izgradnje nadvožnjaka "Balajnac" na autoputu E-80 deonica: Niš - Merošina" in Peti Srpski kongres o putevima, Beograd, 30-31.05.2024., Beograd : Srpsko društvo za puteve "Via Vita" (2024)
-
Specifičnosti izgradnje deonice 3 brze saobraćajnice Požarevac-Golubac na organskom tlu
Vojislav Lučić (2024)U ovom završnom radu prikazani su podaci koji se odnose na metode ojačanja terena izgrađenog od slabonosivog organskog tla, kao i njegove geotehničke karakteristike na primeru šireg istražnog prostora, u okolini sela Kumane duž trase treće dionice brze saobraćajnice Požarevac-Golubac. U radu su prvo prikazane osnovne karakteristike i podele organskog tla i treseta, zatim su navedene metode ojačanja tla koje mogu da se koriste na datom istražnom prostoru i na kraju je izvršena analiza i interpretacija rezultata geotehničkih istraživanja ...organsko tlo, treset, metode ojačanja slabonosivog tla, slieganje, konsolidacija i vremenski tok konsolidacije... sekundarne kompresije Cca, nedrenirana smičuća čvrstoća cu i Jungov modul elastičnosti E. U slučaju nasipa na organskim glinama Brze saobraćajnice Požarevac-Golubac, sloj gline nema veliku debljinu (4.4m). U praksi se PVD drenovi primjenjuju onda kada Je debljina problematičnog sloja značajna, te ...
... stabilizacije. Dejstvom anode se unose hemijska jedinjenja (sredstva za stabilizaciju) koja izazivaju izmjenu Jonskog sastava vode oko čestica gline. Rezultat ovih izmjena je trajno poboljšanje mehaničkih svojstava terena. Takođe, ona može da se kombinuje sa geosinteticima, pri čemu funkciju katode ...
... istraživanja ovog rada. Facija starača je izdvojena na potezu od ~km:48+450-49+550 u aluvijalnoj zaravni Dunava. Po sastavu su organske prašinaste gline, muljevi i treseti sa promjenljivim učešćem sitnozrne pijeskovite komponente u masi. Sredina je vanredne stišljivosti, tečno plastičnog do meko ...Vojislav Lučić. Specifičnosti izgradnje deonice 3 brze saobraćajnice Požarevac-Golubac na organskom tlu, 2024
-
Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke
Bojan B. Hajdin (2013-03-07)Vodosnabdevanje gradova i naselja severne Bačke vrši se u potpunosti iskorišćavanjempodzemnih voda. Najznačajnije količine podzemne vode namenjene za piće zahvatajuse iz izdani u vodonosnim pleistocenskim naslagama koje su poznate kao osnovnivodonosni kompleks, dok su danas u vodosnabdevanju manje zastupljene vode izizdani u pliocenskim sedimentima i prve, slobodne izdani rasprostranjene plitko ispodpovršine terena.Pored snabdevanja stanovništva, veliki potrošači podzemne vode su i industrijskapreduzeća, a zbog loših uslova i nerazvijenih sistema za navodnjavanje sve veći korisnicivoda prve izdani postaju i poljoprivredni proizvođači.Geološka ...resursi podzemnih voda, vodosnabdevanje, održivo upravljanje, osnovni vodonosni kompleks, termomineralne vode, monitoring podzemnih... Sombora debljina sedimenata donjeg ponta iznosi oko 500 m, a gornjeg ponta 210 m. Izgrađeni su od laporaca, laporovitih glina, peskovitih glina, glinovitih peskova i peskovite gline. Na istoku, u rejonu Bečeja sedimenti donjeg ponta (Pl11) izgrađeni od različitih varijacija lapora, laporaca i ...
... podini od gornjopaludinskih glina leže šljunkovi, peskoviti šljunkovi i krupnozrni peskovi sa proslojcima glina, pleistocene starosti, ukupne debljine oko 35 m. Dalje su zastupljeni pretežno sitnozrni peskovi koji idući prema površini prelaze u prašinaste peskove i gline, tako da površinski sloj ...
... predstavljeni su glinovitim laporima i peskovito- laporovitim glinama. Nasuprot glinovitoj, u gornjim slojevima izraženije su peskovito- glinovite komponente. Kao stalni pratioci na širem prostoru Sente sreću se i proslojci uglja, ugljevitih glina. Na području Ade i Mola sedimenti donjeg ponta izgrađeni ...Bojan B. Hajdin. "Upravljanje resursima podzemnih voda severne Bačke" in Универзитет у Београду, Универзитет у Београду, Рударско-геолошки факултет (2013-03-07)